22 H. Wilh. Arnell. 



lesiaca» af J. Milde. Det kunde synas onödigt att serskildt stu- 

 dera tiden för fruktmognaden, då uppgifter derom finnas i hvarje 

 mossflora. Dessa uppgifter hafva dock så ofta visat sig origtiga, 

 att förf. ej kunnat sätta förtroende till dem. För att styrka 

 sitt påstående, att de redan förefintliga uppgifterna ofta äro orig- 

 tiga och derigenom blifva otillförlitliga, vill förf. ingå på en kri- 

 tik af de uppgifter, som finnas angående tiden för fruktmogna- 

 den i de 4 ofvannämnda mossflororna, hvilkas uppgifter väl skulle 

 vara upplysande äfven för våra Skandinaviska förhållanden. 



Vända vi oss då först till »Skandinaviens Flora», hvilken väl 

 närmast borde lemna uppgifter, som passa in på våra Skandina- 

 viska förhållanden, så skola vi finna, att uppgifterna om frukt- 

 mognadstiden ej blifvit gjorda med den stora samvetsgrannhet, 

 hvarför detta arbete i alla andra afseenden är så framstående. 

 Uppgifterna äro uttryckta med månadernas ordningsnummer och 

 utmärka, »när frukten mognar». Det är svårt att med kalen- 

 dermånader augifva tiden, så att den slår in för hela Skandina- 

 vien, då det är fråga om företeelser, som äro bundna vid be- 

 stämda årstider. Skandinavien har så stor utsträckning i bredd, 

 omkring 15V 2 grader, att i synnerhet våren och hösten infalla 

 mycket oliktidigt i olika delar af området. Sålunda är det nä- 

 stan 2 månaders skilnad i tid mellan häggens blomning i Skåne och 

 Haparanda. Om man med månader skall augifva tiden för mos- 

 sornas vid bestämda årstider bundna fruktmognad, så måste en 

 ganska vidsträckt tidrymd angifvas, om uppgifterna skola blifva 

 gällande för hela Skandinavien. Dock kunde man kanske slippa 

 ifrån dessa uppgifter, som ofta skulle omfatta en vidsträckt tid- 

 rymd, genom att för de mossor, som äro utbredda öfver hela 

 Skandinavien, augifva medeltiden, eller den tid, då de fruktsätta 

 i dess mellersta del. I »Skandinaviens Flora» äro uppgifterna 

 äfven ofta tilltagna på bredden, men då ofta allt för mycket, 

 såsom det t. ex. synes af de härnedan anförda uppgifterna om 

 tiden för fruktmognaden hos Hylocomia. Äro tiderna mera be- 

 stämdt och kort angifna, hafva de alltför ofta afseende på för- 

 hållandena i sydliga Sverige, ej på medelförhållandet i hela Skan- 

 dinavien, hvilket äfven är ett genomgående fel i samma floras 

 fanerogam-del. För att beteckna tiden för vid bestämda årstider 

 bundna företeelser i naturen vore det väl lättast och naturligast 

 att begagna den tidräkning, som naturen sjelf gifver oss genom 

 de olika årstiderna. Genom ett sådant förfaringssätt undviker 

 man äfven oftast de misstag, som man eljest lätt begår. 



