De Skandinaviska Löfmossornas kalendarium. 21 



Fruktmognad. 



Löfmossornas frukter äro mera i ögonen fallande, än deras 

 blommor, och derigenom inverka de äfven vid sitt uppträdande 

 mera på mossvegetationens olika utseende under årets olika tider. 

 De hafva äfven der före blifvit mera uppmärksammade, än blom- 

 morna. Under det att löfmossornas blomningstid hittills varit 

 i de flesta fall helt och hållet obekant, finnas i hvarje speciel 

 bearbetning af denna växtgrupp uppgifter om tiden för de ser- 

 skilda arternas fruktmognad. 



Hos största delen af löfmossorna utmärkes fruktmognaden 

 derigenom, att vid tiden för sporernas mognad fruktens lock af- 

 faller, och frukten visar i dagen sin vanligen med 16 tänder be- 

 satta mynning. Fruktmognaden utmärkes således hos flertalet 

 af löfmossorna (Musci stegocarpi) genom lockfällning. Hos de 

 lägsta formerna af flera akrokarpiska niossfamiljer finnas locken 

 endast antydda, men kunna ej fällas, eller ock äro de hos 

 några ej ens antydda. Hos dessa mossor affaller hela frukten 

 oöppnad vid fruktmognaden, och kallas de derföre »Musci cleisto- 

 carpi». De kleistokarpa mossorna fördes fordom till ett gemen- 

 samt slägte Phascum L., men nu har detta af högst olikartade e- 

 lementer bestående slägte blifvit sönderklufvet i flera smärre släg- 

 ten, hvilka insystimatiserats i närheten af sina närmaste slägtin- 

 gar bland de stegokarpa mossorna. Hos familjen Andraeaceae 

 eger ej heller vid fruktmognaden någon lockfällning rum, utan 

 uppspringer hos denna familj frukten i vanligen 4 valvler, hvil- 

 ka i spetsen sammanhänga med kolumellan. Dessa mossor kal- 

 las af denna anledning »Musci schizocarpi». 



För efterföljande kalendarium har förf. studerat tiden för 

 löfmossornas fruktmognad, hvilken utmärkes genom lockfällning, 

 hela den oöppnade fruktens affallande eller genom fruktens upp- 

 sprickande i 4 valvler, dels uti naturen, dels äfven uti herbarier. 

 Endast i några fall, då förf. ej haft tillräckligt material för att 

 bilda sig en egen åsigt angående tiden för fruktmognaden, har 

 han med uttryckligt angifvande deraf stödt sig uteslutande på 

 andras uppgifter. De arbeten, hvarifrån förf. då hemtat sina 

 uppgifter äro förnämligast: »Skandinaviens Flora» af C. Hart- 

 man, «Bryologia Europaea» af Bruch, Schimper och Gumbel, 

 »Synopsis muscorum Eur.» af W. P. Schimper och »Bryologia Si- 



