48 



Kapselns inre byggnad. 



Assimilationssystemet. 



Ehuru visserligen redan Schmidel 1 iakttog de långa gröna 

 -celliga trådarne i kapseln hos Buxbaumia, hvilka han dock uppfattade 

 som hanliga könsorgan, och Lantzius i sin afhandling omtalade före- 

 komsten af klorofyllförande celler i kapseln hos flere mossor, var 

 dock Haberlandt den förste, som påvisade, att i mosskapseln före- 

 kommer ett assimilationssystem af i flere fall ganska hög utbildning. 

 W. P. Schimper hade angifvit, att kapselväggen utom epidermis be- 

 står af »två till tre skikt stora parenkymatiska celler med fina hya- 

 lina väggar, och cellerna i det innersta skiktet i vanliga fall och 

 särskildt hos unga kapslar visa grön färg på grund af de talrika 

 klorofyllkorn de innehålla.» 2 Haberlandt visade nu, att den af 

 Schimper i förbigående berörda olikheten mellan de olika skikten 

 bestod däri, att cellskikten närmast epidermis på grund af sin bygg- 

 nad och funktion äro att betrakta som vattenv^fnad, under det att 

 de innanför denna befintliga cellerna äro att uppfatta som verkliga 

 assimilationsceller, och i flere fall i sin form visa en sådan utbild- 

 ning, att man med rätta kan tala om ett palissadparekym eller ett 

 svampparenkym, hos vissa former äfven om båda dessa slag af assi- 

 milationsväfnad på samma gång. Yidare uppvisade Haberlandt, att 

 klyföppningar, som Schimper iakttagit, beskrifvit och afbildat hos 

 Sphagnum, Polytrichum och Funaria, ofta förekomma hos bladmos- 

 sorna. Om dessa klyföppningar meddelade Haberlandt ytterligare, 

 -att de i flere fall, så hos Sphagnum, Rhynchostegium murale och 

 Mnium, äro att anse som reducerade. Om klyföppningarnes ställ- 

 ning på kapseln angaf han, att de i de flesta fall uppträda blott 

 på apofysen, hos Encalypta och Orthotrichumarter dessutom högre 

 upp på kapseln. Då klyföppningar förefinnas högre upp på kapseln, 

 hvilket vi utom hos de af Haberlandt angifna formerna finna vara 



Dissertatio de Buxbaumia. 

 Recherches. 



