49 



fallet hos Barbula ruralis, vill Haberlandt förklara detta så, att bild- 

 ningen af sporer från att försiggå blott i kapselns öfre del, utsträckts 

 längre ner och apofyscn eller collum härigenom blifvit reducerad. 

 Vaizey (1888) beskref närmare klyföppningarnes ställning hos Poy- 

 trichum och Pogonatumarter, l nämligen i en kretsformig ränna eller 

 åtminstone insänkning, som skiljer den egentliga, sporalstrande 

 kapseln från apofysen. Biinger gaf senare (1890) en redogö- 

 relse för undersökningen öfver assimilationssystemet hos ett större 

 antal mossor. Under det Haberlandt mera hade för afsikt att påvisa 

 förekomsten af assimilationsväfnad öfver hufvud, lämnar Biinger en 

 visserligen ej fullt genomförd uppdelning i olika grupper efter ut- 

 bildningshöjden hos assimilationssystemet, sådan denna ger sig uttryck 

 genom de assimilerande cellernas anordning, ytutbredning och form 

 samt klyföppningarnes antal och utbildning. Med någon frihet i åter- 

 gifvandet af Blingers framställning meddela vi efter honom följande: 



En grupp af mossor, som visa öfverensstämmelse i fråga om 

 assimilationssystemets utbildning, bildas af Dicranoweisia, Dicranum, 

 Dicranella, Barbula, Pottia, Fissidens, Hypnum Schreberi, Hypnum 

 purum. Hypnum cupressiforme, Hylocomuim squarrosum,Eurhynchium 

 Brachythecium, Amblystegium, Climacium och Pylaisia, samt Ulota. 

 Hos samtliga dessa finner man ett ringa antal, 6 — 30, klyföppningar, 

 vanligen på kapselns nedre del (collum), stundom dock högre upp 

 (Orthotrichum). Uppryckningen af klyföppningarne — under mössan 

 förmodligen — är enligt Biinger en organisation till skydd mot ut- 

 torkning. I kapseln finner man den inre väggen beklädd af ett 

 enkelt lager assimilationsceller; deras form är rundad. I collum 

 träffar man flere lager af assimilationsceller-, dessa äro stora, runda 

 och utan utpräglade mellanrum. Yi kunna tillägga till denna Bun- 

 kers skildring, att hos denna typ kapselns luftrum är trångt och att 

 celler, som höja sig från assimilationscellskiktet på kapselns inner- 

 vägg, ofta stöta intill celler i sporsäcken. Hela organisationen an- 

 tyder här enligt Biinger en svag assimilation. 



En annan grupp af mossor bildas af Aulacomnium, Paludella 

 squarrosa, Funaria, Physcomitrium, Webera (ej Lindberg), Bryurn, 

 Leptobryum, Ambryodon, Meesea. Dessa utmärkas af ett större 

 antal klyföppningar på collum. Vidare äro assimilationscellerna ej 

 runda utan visa egendomliga former. En sådan form är palissad- 



L Om hvilket för öfrigt Schimper ger meddelanden i Syn. Musc. 



