50 



cellen (mindre sträckta dylika celler hade Haberlandt vid sin be- 

 skrifning benämnt »Trichterzellen»), andra celler med flera längre 

 eller kortare utskott göra skäl för namnet svampparenkymceller. 

 Genom utbildningen af dessa olika cellslag ökas genomluftningen 

 och den assimilerande ytan. Samma resultat åstadkommes, enligt 

 Btinger, hos särskildt tjocka kapslar genom »ett nätverk af fina gröna 

 trådar, som genomdraga det vida mellanrummet mellan sporsäck 

 och kapselvägg i alla riktningar med talrika förgreningar och anasto- 

 moser, och på detta sätt bilda en rätt afsevärd assimilerande yta, 

 hvilkens betydelse förökas äfven därigenom, att trådarne vanligen 

 innehålla anmärkningsvärdt mycket klorofyll. Detta slags väfnad 

 vill jag kalla nätparenkym». 1 



Utom dessa två grupper behandlar Btinger Polytrichaceerna, 

 hos hvilka han finner en serie af former, visande ett fortskridande 

 i assimilationssystemets utbildning. Uppskjutande redogörelsen för 

 detta i öfrigt till längre fram, anmärka vi, att sporsäcken hos Pogo- 

 natum nanum är försedd med fyra långsgående veck, så att på ett 

 tvärsnitt af kapseln sporsäcken synes bilda ett likarmadt kors. Spor- 

 säcken är förbunden med kapselväggen genom nätparenkymtrådar. 

 Hos Polytrichum är sporsäcken betydligt mera veckad, bildande 

 »tarmslyngor» ; dessutom finnes utom luftrummet mellan sporsäck 

 och kapselvägg äfven ett inre luftrum mellan inre sporsäcken och 

 columella. Båda dessa rum genomdragas af nätparenkym. I spor- 

 säckens veckning vill Btinger se en organisation till förstorande af 

 den assimilerande ytan; sporsäckens celler, som här som alltid inne- 

 hålla klorofyll, skulle då väsentligen deltaga i assimilationen. Huru 

 härmed än förhåller sig, så är i hvarje fall nätparenkymet kraftigt 

 assimilerande. Om klyföppningarnes plats ha vi nämnt i det föregående. 



Btinger visade äfven, att klyföppningarna hos bladmossorna 

 kunna vara försedda med lång centralspalt eller med kort sådan. 



Yi meddela nu här en beskrifning af några typer i fråga om 

 kapselns inre utbildning, hvilka vi anse kunna vara af något värde 

 som gifvande utgångspunkter vid en jämförelse. 



Barbula ruralis. Collum i det yttre icke tydligt afsatt. Ett 

 längdsnitt genom kapseln visar dock, att nedre tredjedelen af dess 

 längd utgöres af en genom sin inre byggnad utmärkt collum. Denna 

 uppbygges innerst, som en jämförelse mellan längdsnitt och tvärsnitt 



1 Bot. Centralbl. Vol. XLII. 1890 s. 291. 



