15 



är att betrakta som blott och bart det förstorade arkegonet, finner 

 Hy en ny term af behofvet påkallad för det ifrågavarande höljet, 

 och inför han för detsamma termen epigon. Ordet hade visserligen 

 förut blifvit användt, nämligen af Bischoff (1839), och verkligen, 

 synes det, för att beteckna samma sak som den Hy vill namngifva; 

 men naturligen är Hy's uppfattning af saken så olika mot Bischoffs, 

 att termen likväl är att betrakta som Hy's, helst som veterligen den 

 ej efter Bischoff varit i bruk, förrän Hy upptog densamma. 1 



Hy redogör vidare för uppkomsten af mössan och vaginulan 

 på följande sätt. I epigonet uppstår till sist en rupturzon, till läget 

 sammanfallande med det ställe, där de sista celldelningarna för 

 epigonets utbildande äga rum. Den öfre delen af epigonet skiljes 

 frän den nedre och lyftes vid sporogonets tillväxt upp af detsamma, 

 bildande mössan. Den nedre delen af epigonet åter, som förblifver 

 i förbindelse med stammen, öfvergår till att bilda vaginulan. 



Som man finner, skiljer sig Hy's framställning ej så litet från 

 den förut vanliga. Att mössan ej i sin helhet, utan endast till sin 

 öfversta del utgöres af arkegonet, är ju tydligt, efter hvad vi of van 

 omtalat, så vida Hy ; s uppgifter äro riktiga. Beträffande bildningen 

 af epigonet och mössan är jag öfvertygad att så är; och de af- 

 vikelser från Hy's skildring, jag på grund af mina egna undersök- 

 ningar af hithörande förhållanden finner mig föranledd att göra, 

 och hvilka jag uppskjuter till längre fram, kunna anses för tämligen 

 obetydliga. Hvad återigen angår uppkomsten af vaginulan, kan jag 

 ej finna annat, än att Hy icke så litet tagit miste, eller åtminstone 

 generaliserat de förhållanden, han iakttagit hos några undersökta 

 bladmossor till att gälla dem alla. 



Hy befinner sig i medveten opposition mot föregående forskare, 

 då han om vaginulans utbildning från receptaklet yttrar, att detta 

 bildningssätt, som förut antogs vara det vanliga, af honom blifvit 

 iakttaget blott hos släktet Leptodon, men för öfrigt icke skulle före- 

 komma hos bladmossorna. Fullkomligt vill väl ej Hy neka, att 

 någon tillväxt hos receptaklet förefinnes, men den är enligt honom, 



1 Jag meddelar här Bischoffs definition. (Se litteraturförteckningen Bischoff. 

 1839). Epigonium; fruchtknopfdecke, die zellige griffeltragende Haut, welche 

 anfangs den Fruchtkern — siehe endogonium — bei Moosen und Lebermoosen 

 umschliesst, und sich meist später (als sog. Haube, Calyptra) ablöst. Endogonium, 

 Fruchtkern bei Moosen und Lebermoosen; welche allein zum Sporenbehälter sich 

 ausbildet und meist die äussere griffeltragende Decke abstreift. 



