nationem celabravit foliis ad unam alteramque detrusis calyptra in- 

 fläta adue solutioneni de sua basi prona residuo adhuc stylo desu- 

 perque sterilibus genitalibas foemineis». Figuren föreställer Leersia 

 extinctoria (nu Encalypta vulgaris). 1 Vi tillägga, att Hedwig slöt 

 sig till Linnés tolkning af mössan (sedan den lösrifvits), dock modi- 

 ficerade han den, med hänsyn till närvaron af perichretialblad, så 

 att mössan enligt honom var en blomkrona, då perichsetialbladen 

 voro att anse som blomfoder. Huru Hedvig föreställde sig förhål- 

 landet mellan mössan och stylus samt germen (sporogonanlaget), 

 hvilka bägge senare väl egentligen ensamma borde ha räknats till 

 pistillen, synes oss ej fullt klart. Likväl torde häruti ett historiskt 

 skäl föreligga därtill, att sedermera mössan i allmänhet ej räknats 

 med till mossfrukten. 2 



Äfven i andra hänseenden än det nu behandlade, frågan om 

 mossornas sexualitet, har Hedwig gifvit värdefulla bidrag till kun- 

 skapen om deras organisation. I fråga om bladmossornas anatomiska 

 byggnad torde förtjäna anföras, att han upptäckt centralsträngen. 

 Hans iakttagelser om peristomet — namnet härleder sig från honom 

 — äro väl kända, för så vidt de inom systematiken varit af bety- 

 delse. Mindre kändt och erkändt torde vara, att han äfven ej blott 

 iakttagit den ofta förekommande (hygroskopiska) rörelsen hos peri- 

 stomtänclerna, utan äfven denna rörelses betydelse för sporernas 

 spridning. Han framhåller härvidlag ej blott att peristomet skyddar 

 kapselinnehållet för inträngandet af vatten, utan äfven att genom 

 peristomet åstadkommes, att sporerna blott vid mera torr väderlek 

 utsläppas ur kapseln, och dessutom att sporutsprid ningen förlän ges 

 öfver en längre tid. 3 



Hedwigs förklaring af mossornas sexualitet vann visserligen 

 många anhängare, men blef dock ej allmänt antagen. En viktig 

 orsak härtill var, som man kan finna hos Nees och Agardh, att man 

 ej blef öfvertygad om riktigheten af sporernas egenskap af frön. 

 Sporernas tydliga likhet med pollen kvarstod, och hvad värre var, 

 ur sporen utväxte ej en planta med hjärtblad, som Hedwig trott, 



1 Vi hänvisa utom till Hedwigs teckning, till vår fig. 86, hvilken vi utfört, 

 innan vi tagit kännedom om Hedwigs arbeten. 



2 Samma tolkning af mössan" har sannolikt varit en orsak till att Hedwig 

 först så sent som skedde kom till rätta med de aborterade arkegonen. 



3 Den sista synpunkten framhålles af K. Goebel 1895. Han har alltså åter- 

 upptäckt förhållandet. 



