Historik öfver äldre viktigare undersökningar om 

 bladmossornas organisation. 



En öfversikt af den äldre litteraturen rörande bladmossorna 

 rinner man i en afhandling af S. O. Lindberg (1878). Denna öfver- 

 sikt som helt säkert är mycket värdefull för den, som önskar taga 

 kännedom om fortgången af det deskriptivt-systematiska arbetet öfver 

 bladmossorna och om synonymiken, sysselsätter sig dock icke med 

 de allmänna frågorna om mossornas byggnad. Den fullständigaste 

 redogörelsen för den äldre litteraturen öfver bladmossorna ha vi 

 funnit i Xees, Homschnch cO Sturm, Bryologia Germanica (1823). 

 På svenska har C. A. Agardh i sin Lärobok (1830), delvis i anslut- 

 ning till Xees, lämnat flere historiska uppgifter. Likväl är det natur- 

 ligt, att dessa arbeten, hvilka utgåfvos vid en tid, då viktiga frågor, 

 hvilka först längre fram blefvo afgjorda, ännu voro föremål för 

 mycket olika meningar, nu ha värde egentligen som materialsam- 

 lingar för en historisk framställning. I senare tid utgifna samman- 

 fattande arbeten om bladmossornas byggnad, såsom K. Ooebels (1882), 

 (1900) samt C. Mullers och W. Riihlands i Engler och PrantPs 

 Nattirl. PfJanzenfamilien, meddela knappt några historiska upplys- 

 ningar. 



Till alla äldre forskares — från början af 1700-talet — under- 

 sökningar om bladmossornas organisation knyter sig frågan om deras 

 sexualitet. Sedan flere — sä Tournefort (1700) — mera på grund 

 af ett allmänt intryck än på särskilda skäl, benämnt mosskapseln 

 frukt, fördes man genom noggrannare undersökning till tvifvel på 

 riktigheten af att uppfatta den som en sådan. J. J. Dillenius (1729), 

 (1741; lämnar beskrifning på mosskapselns — som han kallar 

 Capitula — olika delar; han brukar benämningarne operculum, 

 annulus och cilii (för peristomet). Yidare iakttager han kapselns 

 innehåll, som han kallar farina, och anmärker dess likhet med pollen. 



