FÖRORD. 



Beträffande kännedomen om bladmossorna synes en viss splittring 

 förefinnas mellan livad som är bekant om deras allmänna organisation 

 och huru denna är varierad hos olika grupper af klassen. A den ena 

 sidan är den allmänna organisationen i sina hufvuddrag så till vida känd, 

 att man kunnat finna en gemensamhet i utvecklingsrytm mellan bladmos- 

 sorna och andra växtgrupper, och uttrycka denna gemensamhet i jämfö- 

 relser mellan organers och organdelars plats i utvecklingsrytmen, eller 

 m. a. o. uppställa homologier, hvilka allt sedan Hofmeisters Vergl. Unters. 

 varit antagna. Å den andra sidan har den organografiska uppdelningen 

 af bladmossornas organisation sedan länge — med relativ afslutning i 

 W. P. Schimpers arbeten — vunnit god utbildning, och den deskriptiva, 

 med habituela öfverensstämmelser och olikheter arbetande systematiken 

 har gifvit ett rikhaltigt material af former. Ett sammanknytande af de 

 olika arbetsriktningarne, genom hvilket dels ett urskiljaude af den för 

 bladmossorna i allmänhet utmärkande ärftliga organisationen och därmed 

 ett mera säkert fastställande af släktskapen med andra växtgrupper, dels 

 en utredning af den ärftliga organisationens variationer inom gruppen — 

 denna variation må nu vara bestämd af ökologiska eller andra orsaker — 

 i form af ett naturligt system skulle förverkligas, synes ännu icke i någon 

 mera framträdande grad hafva skett. 



Det är, synes det, med en viss historisk nödvändighet, som omtalade 

 splittring uppkommit. J. Hedwig, hvilken, som kändt torde vara och som 

 vi hoppas skall fiamgå af vår af handling, i hög grad utmärkte sig genom 

 undersökningar öfver bladmossornas allmänna organisation, gaf en systema- 

 tisk öfversikt, hvilken blifvit betecknad som artificiel, enär den grundade 

 sig företrädesvis på en karaktär, peristomet. Tydligen var det af praktiska 

 skäl, för öfversiktens och den hastigare orienteringens skull, som Hedwig 

 sålunda framhöll peristomet. Efter Hedwigs tid hafva i samma afsikt 

 andra delar af organisationen anlitats: mössan, bladens cellverk och blad- 

 nervens byggnad. Med noggrant aktgifvande på den habituela form- 

 utbildningen för öfrigt har man sålunda uppställt släkten och familjer, 



