78 



qui nous oblige å conclure par analogie que le produit immédiat 

 de 1'acte sexuel est un individu.» 1 



I detta uttalande finnes nu visserligen ingenting som strider mot 

 möjligheten af en generationsväxling hos mossorna. Det är tvärt om rätt 

 lärorikt att finna, att ungefär samma tes förekommer hos Celakovsky 

 uti hans föredrag om generationsväxlingen. Som bekant, vill Cela- 

 kovsky i dessa föredrag uppvisa förefintligheten af generationsväx- 

 lingen hos ett stort antal växtprovinser, och han gör det just till en 

 princip, att i den fylogenetiska utvecklingen ett allt mera utprägladt 

 framskjutande af sporbildningen genom en mellanliggande vegetativ 

 utveckling, eller som han uttrycker sig, utbildningen af en antifyt, 

 försiggått, och han finner i detta förhållande ett af de viktigaste 

 bevisen för de af honom därvid behandlade växtprovinsernas släkt- 

 skap och därmed för descendensteorin. Celakovskys betraktelsesätt 

 synes kunna härledas tillbaka till Hofmeisters första uttalanden om 

 generationsväxlingen. Efter Hofmeisters redogörelse för detta sitt 

 första uttalande, 2 som han gaf 1849 efter undersökningar öfver Pilu- 

 laria och Salvinia m. fl. pteridofyter, anföra vi: »Das Prothallium der 

 Gefässkryptogamen sei morphologisch gleichwertig mit der blätter- 

 tragenden Moospflanze, die beblätterte Pflanae eines Farnkrauts, eines 

 Lycopodiums, eines Khisocarpee gleichbedeutend mit der Moosfrucht. 

 Bei Moosen wie bei Farnen findet eine Unterbrechung der vegeta- 

 tiven Entwicklung durch die Zeugung, ein Generationswechsel statt; 

 bei den Gefärskryptogamen sehr bald nach der Keimung, bei den 

 Moosen um vieles später.» På grund af dess betydelse i fråga om 

 uppfattningen af mossornas utvecklingsgång anföra vi äfven från 

 Hofmeisters Vergl. Untersuchungen: 3 »Moose und Farn bieten somit 

 eines der aufialligsten Beispiele eines regelmässigen Wechsels zweier 

 in ihrer Organisation weit verschiedene Generationen. Die erste 

 derselben, aus der keimenden Spore hervorgegangen, entwickelt 

 Antheridien und Archegonien, bald wenige, bald viele. In der 

 Centralzelle des Archegoniums entsteht in Folge der Befruchtung 

 durch die aus den Antheridien entleerten Spermatozoiden die zweite 

 Generation bestimmt Sporen zu erzengen, deren sie stets eine weit 

 grössere Zahl biidet als die erste Generation Anlagen zur Frucht 

 trug. Das vegetative Laben ist bei den Mooren ausschlierslich der 



1 Kecherches s. 184. 



2 Flora 1857 s. 121. 



3 s. 139. 



