— 29 
den udvikle sig foroven, bliver Membranen, som omgiver den 
nederste Deel af Embryonet tykkere, begrendser sig tydelig 
opad. ved en skarp Rand (Pl. 3 fig. 1 ddd) og danner saa- 
ledes Kappen. Denne tiltager nu i Tykkelse ved en stadig 
Udsvedning fra Blommerne og i Massen opstaaer successivt 
Celler. Paa den nederste Deel af Kappen dannes nu den 
runde, gjennemsigtige, hudagtige Conchylie (Pl. 3 Fig. 2, 3 a). 
Samtidigen bemærker man ved Grunden af Foden paa hver 
Side de 2de Spytkjertler, der have en pereformig Figur 
(Pl. 3 Fig. 1), og hvori efterhaanden opstaae runde Celler. 
Deres nederste Ende er tykkest og i Midten opfyldt med en 
Mengde stærkt farvede Pigmentkorn. Omtrent paa samme 
Tid sees ogsaa Indkrengningen for Munden, Pharynx, samt 
Spor til Hjertet. Mundaabningen danner en temmelig stor 
Spalte, der er bekledt med Cilier og findes, hvor begge 
de hjulformige Organer ståde sammen fortil. Den fortsættes 
i Pharynx, der har Figur af en Tragt, bredere foroven, smal- 
lere forneden; dets hele indre Flade er beklædt med Cilier. 
Grant *) var den forste, som iagttog Hjertet hos Buccinum 
undat. og gjorde opmærksom paa dets stærke Pulsationer. 
Han gjorde tillige opmærksom paa, at Embryonerne af Pur- 
pura, Trochus, Nerita, Doris, Æolis havde ved Siden af Ho- 
vedet 2de runde Organer, der vare besatte med svingende 
Cirrer, der fuldfårte Bevægelsen. Nogen Conchylie, som 
allerede Forskål havde seet, iagttog han ikke; derimod stad- 
fæstede Sars forst Forskåls lagttagelser med Hensyn til Con- 
chylien. 
Paa det Sted, hvor Hjertet fremstaaer, bemærker man 
forst en gjennemsigtig, graalig fiinkornet Masse, der har en 
afrundet Form og lægger sig til den fælles Membran, der for- 
oven har bidraget til at danne de hjulformige Organer og 
Foden, og forneden Kappen. Snart yttrer der sig i Mem- 
branen enkelte Contractioner, just paa det Sted, hvor den 
nysnævnte udsivede graalige Masse fandtes, og man opdager 
nu nogle yderst fine Muskelrör, der bestemmer Contractio- 
nernes Retning. Disse blive alt stærkere og stærkere, og 
da der endnu ingen Begrændsning har fundet Sted, seer man 
Sammentrækningerne udbrede sig over Kappe, Fod og rota- 
toriske Organer. Under Contractionerne antager Membranen, 
paa det Sted, hvor Hjertet fremstaaer, successivt Formen af 
en Blære, der begrændses mere og mere, og i hvis Vægge 
man opdager flere Muskelrör (Pl. 3 Fig. 1, 8). Idet Mem- 
branen saaledes begrændser sig, dannes Hjertet, der nu lös- 
river sig fra de hjulformige Organer, Foden og Kappen, og 
er situeret paa Ryggen til Höire (Pl. 3, Fig. 2, 3, c, d). 
Det antager et skjævt Leie og er udad ganske blottet. Læn- 
gere hen tiltage dets Vægge i Tæthed og Tykkelse. Mu- 
skelrörene foröges i Mængde; Tverrér dannes, og det ud- 
fyldes af en vandklar Vedske (Pl. 4, Fig. 7,f). Pulsslagene 
have vi ofte talt og fundet, at de variere-i Hurtighed, al- 
*) Edinburg Philosophical Journal VII Pag. 121. 
vi Kildeskriftet kun af andre Forfatteres Uddrag. 
Destovaese kjende 


de découvrir des cils 4 la paroi interne de la vessie. Pen- 
dant que les roues et le pied se developpent en haut, la 
membrane qui entoure la partie basse de l’embryon devient 
plus épaisse, ses contours se tranchent fortement en haut par 
un bord sensible, et elle forme ainsi le manteau. (Pl. 3. fig. 
1. d.d.d.). Celui-ci grossit par une éxsudation permanente 
des vitellus et il se forme successivement dans la masse, des 
cellules. Sur la partie basse du manteau il se forme alors 
une coquille ronde, transparente et membraneuse (Pl. 3. 
fig. 2. 3. a.). En méme temps on remarque, aux deux cétés 
de la base du pied, les deux glandes salivaires, qui sont 
piriformes (Pl.3. fig. 1.), et ou il se forme peu a peu des 
cellules rondes. Leur partie la plus basse, qui est la plus 
grosse, est au milieu remplie d’une foule de granules pig- 
mentaires, trés fortement colorées. Presqu’en méme temps 
on apergoit la place de la bouche, du pharynx et la trace 
du coeur. L’ouverture buccale forme une assez grande fente 
qui est garnie de cils et se trouve a l’endroit ot les 2 
roues se rencontrent en avant. Elle se continue dans le 
pharynx, qui a la forme d’un entonnoir, large en haut, étroit 
en bas, toute sa partie interne est recouverte des cils. 
Grant,*) fut le premier qui remarqua le ccur chez le 
Buccinum undatum et qui fit remarquer sa forte pulsa- 
tion. Il fit aussi observer que les embryons de la Purpura, 
du Trochus, de la Nerita, du Doris et de l’Aeolis avaient 
a coté de la téte 2 organes ronds couverts de cirres tour- 
nants, qui achevaient le mouvement. Comme M; Forskäl il 
ne remarqua pas de coquille. Mais Mt Sars etait le premier 
qui constata les observations de Forskal quant a la coquille. 
A Vendroit ot le coeur se montre on apercoit premié- 
rement une masse transparente, grisatre finement granuleuse, 
d’une forme presque ronde et placée aupres de la membrane 
commune, qui a aidé a former en haut les roues et le pied, 
et en bas le manteau. Bientöt il se montre dans la mem- 
brane quelques contractions, justement a l’endroit ot la 
masse exsudée et grisätre, dont nous venons de parler, se 
montre et se trouve. On apercoit alors quelques petits 
tubes musculaires exirémement fins qui désignent la direc- 
tion des contractions. Ceux-ci deviennent de plus en plus 
forts, et comme aucun abornement n’a encore eu lieu, on voit 
les contractions s’étendre sur le manteau, le pied, et sur 
les roues. Pendant les contractions la membrane prend suc- 
cessivement a l’endroit ot le coeur se montre la forme d'une 
vessie, dont les contours deviennent de plus en plus tran- 
chés, et aux parois de laquelle on découvre plusieurs tubes 
musculaires (Pl. 3. fig. 1. 8). La membrane en se limi- 
tant ainsi, forme le coeur, qui alors se detache des roues, 
du pied, et du manteau, et est situé a droite sur le dos 
(Pl. 3. fig. 2. 3. c.d.). Le coeur prend un lit tres oblique 
et, est tout a fait nu en dehors. Plus tard ses parois se 
renforcent et grossissent; les tubes musculaires se multi- 
plient; des tubes transversaux se forment, et il se remplit 
*) Edingburg Philosophical Journal VII. 1. pag. 121. — Malheureu- 
sement nous ne connaissons ce journal que par les extraits des 
autres auteurs. 
