i Begyndelsen nesten kugleformig og synes at fremstaae 
derved, at der udsveder fra en enkelt Blomme en graalig, 
halv gjennemsigtig Masse, der fortættes til en tynd Mem- 
bran, der forlænger sig først opad og forener sig med Spise- 
roret, senere nedad og danner Begyndelsen til Tarmen, der 
slynger sig over til Höire, gjür derpaa en Böining, gaaer 
over til Venstre og ender med en liden Aabning i Gjellehuul- 
heden (Pl. 4, Fig. 7, 9. Maven er bestandig opfyldt med 
en Mængde Blommekorn, der sættes i en uafbrudt rullende 
Bevægelse ved Cilierne, hvormed dens hele indre Flade er 
beklædt. Det er ei alene Mavens indre Væg, der er forsy- 
net med Cilier, men ogsaa Spiserörets og hele Tarmkanalens. 
Forst nu opdager man det forste Spor til Nervesystemet, 
der giver sig tilkjende som 2de ovale, gule, compacte Le- 
gemer, Hjerneganglier, som omgive Spiseröret. Paa samme 
Tid man iagttager disse, seer man ogsaa Spor til 2de Fod- 
ganglier, der ligge ved Siden af hinanden have en stærk 
guul Farve, og ere mere eller mindre aflange. 
Eftersom Kappens Rand voxer frem over Dyrets Ryg, 
dannes en Huulhed, der er beklædt med Cilier, og hvori 
Hjertet og Gjellerne ligge. Det fårste Spor til Gjeller var 
to utydelige Strænge, der toge deres Udspring fra Kappens 
Rand, forenedes nedentil og dannede en Slynge. Senere 
hen i Udviklingen saae vi, at disse Strenge vare Ror, der 
dannede flere Bugter og fik derved nogen Lighed med en 
Proptrekker. Bugterne vare mindre foroven og forneden, 
imedens de paa Midten vare baade bredere og laae tættere 
paa hverandre. Paa deres indvendige Rand opdagede man 
snart en livlig Ciliarbevegelse. Loven *) har i sin Afhand- 
ling viist, at der med Hensyn til Udviklingen existerer en 
overmaade stor Lighed imellem Gasteropoden og Acephalen. 
Han har hos den Sidste paaviist, hvorledes Gjellerne dannes, 
og vi have havt Anledning til at iagttage, at Dannelsen skeer 
paa en lignende Maade hos Buccinum undatum og Purpura 
lapillus. : 
Omtrent samtidig med Gjelledannelsen fremstaaer i Bun- 
den af Gjellesekken en Blere, der dannes, idet der udsiver 
en graalig, halv gjennemsigtig Masse, hvori der snart kom- 
me Muskelfibre tilsyne. Bleren er oval, næsten perefor- 
mig og ender sig nedad i en temmelig lang Canal, der föl- 
ger Tarmen et Stykke Vei, men taber sig derpaa i den mörke 
Blommemasse. Nogen Forbindelse mellem Canalen og Hjer- 
tet, som Gegenbaur har iagttaget hos Pteropoderne, have 
vi ikke observeret. Længere hen i Udviklingen deler den 
sig i tvende Kamre, hvoraf det ene er mindre end det an- 
det. Imellem disse Kamre er en Klappe, som bestandig er i 
*) Bidrag till Kännedomen om Utvecklingen af Mollusca Acephala La- 
mellibranchiata. Pag. 96. 
31 



en descendant vers l’estomac. Celui-ci se montre au com- 
mencement presque sous la forme d’une boule, et semble se 
former, en ce qu’un seul vitellus, sécréte une masse grisätre 
demi-transparente, qui se raffermit et forme une membrane 
mince, qui s’allonge dabord en montant et se réunit a 
Pæsophage; plus tard elle s’allonge en descendant et forme 
les rudiments des intestins, qui se courbent a droite, puis 
font une courbure, vont au cöte opposé et se terminent enfin 
par un anus dans la cavité branchiale. (Pl. 4. fig. 7. £4.) — 
L’estomac est toujours rempli d'une foule de granules 
vitellines qui sont continuellement tournants. Ce mouvement 
est occasioné par des cils, dont toute sa face interne est 
remplie. Ce west pas seulement la paroi interne de l’esto- 
mac qui est recouverte de cils, mais aussi celle de l’cesophage 
et tout le canal intestinal. 
On remarque seulement maintenant les premiéres traces 
du systéme nerveux, qui se font connaitre par deux corps 
ovales, jaunes et compactes (ganglions cerébraux) qui en- 
tourent l’cesophage. En méme temps qu’on remarque ceux-ci 
on voit la trace des 2 ganglions pédieux qui sont a cöte 
Yun de l’autre, ont une couleur jaune prononcée et sont 
plus ou moins oblongs. 
Le bord du manteau s’etendant sur le cété dorsal de 
Panimal forme une cavité recouverte de cils et ou le cur 
et les branchies sont placés. La premiére trace des bran- 
chies était 2 cordes peu visibles, qui prenant leur source 
du bord du manteau se rencontraient en bas et formaient 
un entrelacement. Quand le développement fut plus avancé, 
nous vimes que ces espéces de cordes étaient des tubes 
qui formaient plusieurs anses, et que par lå ils avaient un 
peu de ressemblance avec un tire-bouchon. Les anses étaient 
plus petites en bas et en haut, tandis qu’au milieu elles 
étaient plus larges et plus entassées. On remarqua bientöt 
a leurs bords internes un vif mouvement, occasioné par des 
eils. Lovén*) a dit dans son traité qu’a Végard du deve- 
loppement il existe une grande ressemblance entre les Ga- 
stéropodes et l’Acephales. — Chez le dernier il a démon- 
tré comment les branchies se formaient et nous avons eu 
Poccasion d’observer que cette formation se passe de la 
méme maniére chez le Buccinum wundatum et chez la Pur- 
pura lapillus. 
A peu pres en méme temps que la formation des branchies 
a lieu, il se montre au fond de la cavite branchiale une ves- 
sie qui se forme, en ce qu’une masse grisätre et moitié 
transparente sécréte. ll se montre bientöt dans cette masse 
des fibres musculaires. La vessie est ovale et äpeu-pres 
piriforme et se termine en bas par un canal assez long, qui 
suit pendant l’intestin, mais qui se perd dans la masse vitel- 
line foncée. Nous ne pümes observer aucune communication 
entre le canal et le cceur, comme M: Gegenbaur Pa remarqué 
chez les Ptéropodes. Quand le développement est plus 
avancé celui-ci se partage en 2 chambres dont l’une est 
*) Bidrag till Kannedomen om Utyecklingen af Mollusca Acephala 
Lamellibranchiata. Pag. 96. 
