30 



koronázza, miért is összeségükben koronának (Co- 

 rona) mondatnak. A koronát alkotó sejtek közepén 

 szorosan záródnak ; a hol ötös számban fejlődtek, 

 ott nagyobbak, csúcsosak, a hol ellenben tizes szám- 

 ban jönnek létre, ott igen kicsinyek, laposak s csak 

 igen kis koronát (coronula) alkotnak. Az oogonium 

 nyélsejtje ós összes kéregsejtjei, tehát a koronasejte- 

 ket is ideértve, teljes kifejlődésükkor legtöbbnyire 

 élénkzöld színűek, bennök a chlorophyllszeincsék 

 szép sorokban helyezkednek el, s a fal felületével szi- 

 gorú párhuzamos irányúak. Némely Chara féléken 

 azonban a Chlorophyll helyett az oogoniumot be- 

 kérgező öt spirális kéregsejt tartalmában, is úgy 

 mint az antheridium pajzssejtjeiben piros szemcsék 

 találhatók, melyek az oogoniumoknak is piros vagy 

 pirosas színt kölcsönöznek. 



Ha az oogoniumok teljesen kifejlődtek, s a kéreg- 

 től körülzárt pete ivaréretté lett, bekövetkezik a ter- 

 mékenyítés folyamata, mely a két külön ivarú sejt- 

 nek, a petének és spermatozoidnak egyesülésében 

 áll. E folyamatot megelőzőleg, az ivarérett oogonium- 

 nak úgy belső, mint külső részében csaknem egy idő- 

 ben kis változás következik be. Termékenyítés előtt 

 ugyanis a pete felső csúcsán egy kis világos folt az 

 u. n. fogamzási folt keletkezik; e folt színtelen 

 plasmatartalmú, igen vékony elnyálkásodó kártyával 

 van határolva, mely jód és alkohol alkalmazása után 

 könnyen felismerhető. A pete többi része u. m. a 

 zsír és olajcseppek, keményítő és egyéb a plasmában 

 beágyazott szemcsékkel sűrűn telve, sohasem szín- 

 telen ós így mindvégig átlátszatlan. A fogamzási folt 

 megjelenésével egy időben vagy már előbb is az 

 oogonium kéregsejtjei szintén módosulnak, de csak 

 a korona alatti részökben ; belső faluk mindinkább 

 legömbölyedve, az eddig közepükön szorosan egybe- 

 tartozó öt kéregsejt mindinkább eltávolodik egymás- 

 tól és nemsokára a pete felett egy sejtközötti jára- 

 tot, csatornát alkot (16. ábra A), melyet csak a ko- 

 ronasejtekből származó korona zár el. A csatorna 

 létrejötte után az öt kéregsejt ugyancsak a korona 

 alatt gyors hosszanti (intercalaris) növekedésnek 

 indul ; e növekedésben azonban a sejtfalaknak csak 

 belső rétege vesz részt, a külső cuticularizált rétege 

 ellenben nem nyúlik tovább, minek következtében 

 e réteg köröskörül megreped és a kinyúló sejtek an- 

 nál tisztábban vehetők ki a végükön emelkedő koro- 

 nával. Az öt sejtnek intercalarisan növekedő részei 

 összessógökben ilyenkor az oogonium nyaki részét 

 alkotják és közepén zárják körül a már említett 



nyaki csatornát. A kéregsejtek vékonyfalu nyaki rész- 

 lete kifelé is erősebben legömbölyödik, és minthogy 

 mindegyik csúcsán a vastagabb falu koronasejtet 

 hordozza, mi sem természetesebb, hogy mind az öt 

 kéregsejt közvetetten a korona alatt mindinkább el- 

 válik egymástól, a mitől az oogonium nyaki részle- 

 tén öt felfelé jobban szélesedő, hosszanti repedés 

 támad, mely a központi csatornát tárva tartja a ko- 

 rona alatt. A repedések csak a fogamzási folt létre- 

 jötte után keletkeznek és ugyanoly nyálkás anyag- 

 gal vannak kitöltve, mint maga a csatorna. Néhol 

 ily hosszanti repedések nem is keletkeznek, hanem 

 a pete ivarérettségekor a korona egészen elválik az 

 oogoniumtól, minek következtében a petéhez vezető, 

 ilyenkor igen rövid kis csatorna szintén nyitva áll. 

 Mikor az antheridiumokból kiszabaduló spermato- 

 zoidok az oogonium repedéseihez kerülnek, az ő 

 nyálkás tartalmuk fogva tartja őket és azon át a csa- 

 tornába bejutnak, vagy a hol repedések nem kelet- 

 keznek, a korona lehullásakor létrejött nyíláson át 

 egyenesen a csatornába jutnak; itt lassanként el- 

 vesztik mozgási képességüket és utóbb a pete fogam- 

 zási foltjára kerülve, az utóbbinak elnyálkásodott 

 hártyáján kömben áthatolva, lassanként a petével 

 egybeolvadnak, azaz a petét megtermékenyítik. Az 

 oogoniumnak a nyaki csatornába nem kerülő sper- 

 matozoidái a vízben igen hamar elpusztulnak ; a csa- 

 tornába jutott, de a petével egybe nem olvadó sper- 

 matozoidák tovább élnek ugyan, de utóbb szintén 

 felbomlanak és akkor csak néhány visszamaradt 

 szemcse jelzi múltjukat. A termékenyítés folyama- 

 tát először De Bary észlelte, utána mások is; sem 

 De BARY-nak, sem a többi búvároknak nem sikerült 

 a termékenyítés összes stádiumainak teljes megfigye- 

 lése ; a spermatozoidák egybeolvadását a pete fogam- 

 zási foltjával mai napig sem látta senki. A terméke- 

 nyítési folyamat e része mellett tehát csakis a való- 

 színűség szól és jelenleg puszta következtetéseken 

 alapul. Az egylakiakon az egy és ugyanazon egyé- 

 nen, sőt sugáron létrejött spermatozoidok megter- 

 mékenyíthetik ugyanazon telep, illetőleg sugár oogo- 

 niumát, de egy és ugyanazon fajhoz tartozó külön- 

 böző egyének között is végbemehet a termékenyítés, 

 sőt különböző fajok közötti ivarzás lehetősége vagyis 

 a keresztődződés sem zárható ki egészen, noha ez 

 irányban tett biztos észleletek mindeddig hiányza- 

 nak, jóllehet a Chara-félék rokonalakusága erre 

 egyenesen felhíja a búvárokat. 



A termékenyítés folyamata után a pete erős hár- 



