33 



sejtek főkép plasmával és vízzel telvék, chlorophyllt 

 alig vagy épen nem tartalmaznak ; ilyenek p. o. 

 a tenyészőkup vezér- és első szeletsejtjei, melyek az 

 ivarszervekkel egyetemben a telepnek táplált ele- 

 meit alkotják ; a többi főleg a telepet alkotó elemek 

 tápláló elemeknek is nevezhetők. 



A táplálkozással karöltve járó növekedés, vala- 

 mint maga a táplálkozás és a vele rokon egyéb élet- 

 folyamatok is ugyanazon törvények szerint történ- 

 nek, mint a hasonló körülmények között élő többi 

 növényeknél. A Ch ara- félékre a fénynek, hőnek, 

 nehézségnek stb. ép úgy megvan a maga hatása, 

 mint a többi növényekre. 



Általánosan ismert jelenség, hogy a fény cse- 

 kélyebb intenzitása a hosszanti növekedést rend- 

 kívülien elősegíti. Sötétebb p. o. árnyékos helyeken 

 avagy nagyobb mélységben tenyésző Chara-felék szár- 

 tagjai általában felette hosszúra nyúltak, úgy hogy 

 tengelyök némelykor a három métert is meghaladja. 

 Hasonlólag igen könnyen megfigyelhető jelenség a 

 Chara-félék növekedésekor a fény forrása felé való 

 törekvésök ; pozitív heliotropismust árulnak el, a mi 

 igen jól látható az egyoldali megvilágításban tenyó- 

 szőkön, különösen pedig kultúra alatt lévő Chara- 

 növényeken. Míg a rhizoidák az igaz gyökerekhez 

 hasonlólag mindig pozitív, addig a tengely minden- 

 kor negatív geotropismusuak. Sajátságos és jellemző 

 életjelenség a Chara-féléken a tengely torsiója, csa- 

 varodottsága, melyről már volt szó. Ez élettani 

 jelenség a kuszó, tekerődző tengelyeknek általános 

 jelensége, kivált mereven vertikálisan felálló tengely- 

 képleteken azonban talán sehol sem található oly 

 feltűnően, mint épen a Chara-féléken. A jelenség 

 azon alapul, hogy az internodiumok kéregsejtjei 

 erősebben és tartósabban növekednek hosszirány- 

 ban, mint a tőlük körülzárt központi sejt, minek 

 következtében a kerületen és a czentrum között bizo- 

 nyos feszültség áll elő, mely azután valamint a ke- 

 rületi sejtek spirális lefutását, úgy az egész inter- 

 nodium csavarodottságát okozza. Hogy az oldal- 

 ágak egyenlőtlen elosztásának is része van a jelen- 

 ségben, igen valószínű ; legalább e mellett látszik 

 tanúskodni a kéregnélküli Chara-féléknek jobbról 

 balfelé csavarodó tengelye. 



A Chara-félék egyes elemein több oly élettani 

 jelenség van, minőket vagy hozzájuk hasonlókat 

 más alsóbb vagy felsőbbrangú növényeken csak rit- 

 kábban észlelhetni. 



Mint ilyen életjelenség első helyen említendő 



Filarszky, Chara-félék. 



a plasma keringő mozgása (rotatio), mely a Chara- 

 telep összes sejtjeiben a legtisztábban megfigyelhető, 

 kivévén imént említett táplált sejteket, tehát részint 

 az alakító, részint a szaporító, részint a tartalék táp- 

 lálék tárházául szolgálókat. A jelenség abban áll, 

 hogy a sejtek belsejében lévő vastag plasma-réteg a 

 sejtfal mentén folytonosan áramlik oly módon, hogy 

 minden egyes részecskéje a sejtüreget újra és újra 

 mintegy megkerüli. Igen fiatal sejtekben, melyek- 

 ben a mozgás már megindult, az egész tartalom ke- 

 ringésben van ; azonban a plasmának egy vékony 

 rétege a fal mellett csakhamar nyugalomba jő ; itt 

 sorakoznak egymás mellé az időközben létrejött és 

 megzöldült chlorophyllszemcsék is, lévén ez a sejt- 

 nek nyugalomban levő, szorosan a falhoz fekvő 

 kisebb, vékonyabb plasma-rétege. E rétegen belül 

 terül el a plasmának legnagyobb rétege és a sejt a 

 többi részeivel együttesen mindaddig végzi keringő 

 mozgását, míg a sejt élete tart. Minthogy a plasma- 

 mozgás e neme teljes körforgás, tehát az áramlás a 

 sejt egyik oldalán felszálló, a másik oldalán pedig 

 leszálló, önként következik, hogy a mozgás a fal felé 

 eső részében gyorsabb, mint a sejt közepe felé eső- 

 ben. A sejt másik két oldalának azon helyen pedig, 

 hol a fel- és leszálló áramlásnak egymással érintkez- 

 nie kellene, ott a plasmának egy vékony rétege épen 

 teljes nyugalomban van és ez az a réteg, melyben 

 chlorophyllszemcsék nem helyezkednek el és mely 

 ennélfogva úgy látszik a szemlélőnek, mintha szín- 

 telen, hosszú csík volna ; a plasma közömbös csíkjá- 

 nak (Indifferenzstreifen) nevezik. A közömbös csík a 

 sugarak internodiális sejtjeiben többnyire egyenes 

 irányú, a tengely és ágainak hosszú internodiális 

 sejtjeiben ellenben többé-kevésbbé spirális lefutású, 

 lévén az egész internodium is csavarodásban. Leg- 

 szebben látni a plasma fehéres közömbös csíkját a 

 kéregnélküli hosszú internodiális sejteken, kevésbbé 

 jól vagy épen nem tisztán a kéregsejteken, különösen 

 mikor faluk csaknem átlátszatlan a mészlerakodás- 

 tól ; sohasem vehető ki az inkább isodiametriküs 

 csomósejtekben, hol a plasma nyugalomban lévő 

 fali rétege is felette vékony lemez és az egész chlo- 

 rophylltartalom csaknem be van ágyazva a keringő 

 plasmába. Alacsonyabb hőfokon a plasma keringése 

 valamennyi sejtben lassúbb, mint a magasabbon, 

 mert a hő gyorsítja a plasma mozgását ; általában 

 úgy a maximális valamint az optimális és minimális 

 hőfok hatása a különböző Chara-féle növényekre 

 nem igen tér el, hanem valamennyin csaknem tel- 



