44 



6. Chara Vaillant. 1710. 



Egy- és kétlaki növények. Ivarszerveik a sugarak 

 csomóinak hasi oldalán vannak ; az egylakiakon az 

 oogoniumok az antheridiumok fölött foglalnak helyet 

 és mindig alapsejtcsomójuknak legfelső sejtjéből 

 erednek ; a kétlakiakon ellenben egy, az antheri- 

 diumnak megfelelő sugárkának alapsejtcsomójából 

 eredők, azért az egylakiakon csak látszólag, a két- 

 lakiakon pedig valóban sugárka-hónalji állásúak ; 

 számuk egy csomón 1 — 2, ritkábban 3. Az antheri- 

 diumok mindig a sugárkák helyén keletkeznek ; egy- 

 lakiakon az oogoniumok alatt foglalnak helyet, de 



még háromsoros melléksugárkoszorút is találni. 

 A sugarak többtagúak, alsó felükön többnyire jól 

 fejlett csomókkal és rajtuk egysejtű sugárkákkal, felső 

 felükben pedig rendesen többsejtű, keskenyedő vég- 

 szelvénnyel. A sugárkák egy-egy sugárcsomó n vagy 

 teljesen egyformák, egyenlő nagyságúak, vagy — 

 és az a közönségesebb eset, — a basi oldalon 

 erősebben fejlettek, mint a háti oldalon ; az utóbbi 

 helyen gyakran csak kis papillaszerű kiemelkedések 

 alakjában jelennek meg. (V. tábla.) 



A Chara-félék között ez a genus a leggazdagabb 

 fajokban és formákban ; a legnevezetesebbeket kö- 

 vetkezőkép szokás csoportosítani : 



A. Chara crinita rf . 



B. Chara crinita. $. 



C. chara foetida A . 



20. ábra. 



Mindenütt s. sugár, s'. sugárka, a. antheridium és o. oogo- 

 niumot jelez. (Valamennyi kép többé-kevésbbé vázlatos.) 



mindenkor a sugarak belső középvonalában talál- 

 hatók ; (20. ábra A. B. C.) szintén egyesével, kettesé- 

 vel, ritkábban hármasával ülnek egy-egy sugár- 

 csomón. Az oogonium koronáját öt nagyobb sejt 

 alkotja, mely majd tompa, majd hegyesvégű és a 

 csúcsukkal majd összehajló, majd többé-kevésbé 

 szétálló. A telep lehet kéregnélküli és kéreggel bíró. 

 A tengely és a sugár is lehet kéregnélküli ; a tengely 

 kéreggel el lehet látva, a sugarak pedig kéregnél- 

 küliek ; a tengelynek ós az összes sugaraknak jól 

 fejlett kórgök is lehet ós mindkettő hiányosan bekér- 

 gezett lehet, vagy csak a tengely hiányos kérgű, a 

 sugarak r pedig egészen csupaszok. A tengely csomóin 

 ritkábban egyszerű, legtöbbnyire kétsoros, de néhol 



A tengely nodusain a molléksugarak köröskörül egy 

 sorban állanak (Haplostephanae A. Br.). Egylakiak. 



A) Az egész telep, a tengely és sugarak kéregnél- 

 küliek (Ecorticatae A. Br.). A sugarak utolsó 

 tagja igen rövid, alig hosszabb az utolsó csomó- 

 ból kiágazó sngárkálmál, miért is velők együtt a 

 sugarak végén többnyire háromcsúcsú kis koro- 

 nát alkot. Az oospórák mészköpeny nélküliek. 



Ch. coronata Ziz. 



B) A tengely kéreggel bír, a sugarak kéregnélküliek 

 (Gymnophyllae A. Bk.). A sugarak utolsó tagja 

 hosszúságára nézve az utolsó csomóból kiágazó 

 sugárkákkal csaknem teljesen megegyezik és 

 úgy, az miként előbbi fajon, velők együtt három- 

 csúcsú kis koronát alkot. Az oospórák mószkö- 

 peny nélkül. Ch. scoparia Bauer, 



