45 



2. A tengely nodusain a melléksugarak nem egy, ha- 

 nem két, ritkábban három sorban állanak (Diplo- 

 stephanae A. Bk.). Egylakiak vagy kétlakiak. 



A) Kétlaki. A tengely hiányos kéreggel bír, a meny- 

 nyiben csak hosszúra nyúlt sejtekből álló kéreg- 

 sejtsorok alkotják, a melyek elkülönülten egy- 

 mástól spirálisan övedzik körül a tengely inter- 

 nodiumait ; számuk teljesen a sugarak számával 

 egyenlő. A melléksugarak igen csekély fejlettsé- 

 gűek és szabálytalanul két sorban állók. (Imper- 

 fectae corticatae A. Be.) 



Ch. imperfecta A. Bh. 



B) Az egész telep, tengely és sugarak kéreggel bír- 

 nak ; a sugarak ritkábban kéregnólküliek vagy 

 hiányosan bekérgezettek. A tongely kérgét állan- 

 dóan hosszúra nyúlt internodialis sejtek és iso- 

 diametrikus csomósejtek alkotják. (Perfectae 

 corticatae A. Br.) Egy- és kétlakiak. 



a) A kéregsejtsorok száma az őket létesítő no- 

 dus sugarainak számával egyenlő. [Isostichae 

 A. Bb.) 



a) Kétlaki. Ch. crinita Wallroth. 



ß) Egylaki. Ch. dissoluta A. Bk. 



b)A kéregsejtsorok száma kétszer oly nagy, 

 mint az őket létesítő nodus sugarainak száma 

 (Diplostichae A. Bk.). 



a) A középkéregsejtsorok erősebben fejlet- 

 tek, mint az oldali kéregsejtsorok, miért 

 is az előbbiek mint kisebb-nagyobb bor- 

 dák emelkednek ki, a tüskék tehát a ké- 

 reg bordáin állanak. ( Tylacanthae A. Bk.) 

 1 a) Kétlaki. 



Ch. ceratophylla Wallk. 

 1 b) Egylakiak. 



\a) Az oospóra mészköpennyel bír 

 és az egész növényen is mészin- 

 krusztáczió van. 



2a) A sugarak igen rövidek, több- 

 nyire csak egy, ritkábban két 

 kéreggel bevont és ivarszer- 

 veket viselő taggal. A sugár- 

 kák a sugarak háti oldalán 

 igen csekély fejlettségűek. 



Ch. jubata A. Bk. 

 26^) A sugarak hosszúak vagy leg- 

 alább nem feltűnő rövidek, 

 többnyire kettőnél több ké- 

 reggel bevont és ivarszerve- 

 ket viselő taggal. A sugárkák 

 különböző fejlettségűek. 

 2a) A kéreg csaknem tüske- 

 nélküli, vagy ha vannak 

 is tüskéi, azok igen rövi- 

 dek s egyenként állók. 

 A melléksugárkoszorú 

 csekély fejlettségű. A su- 

 gárkák szintén igen fej- 

 lettlenek a sugarak háti 



oldalán óh inkább csak 

 jelezve vannak apró sze- 

 mölcsök alakjában. 

 Ch. contraria A. Bk. 

 Iß) A kéreg kisebb-nagyobb, 

 jól fejlett tüskéjű, me- 

 lyek majd egyenként, 

 majd csomósán állanak. 

 A melléksugárkoszorú 

 erős fejlettségű. 

 3a) A sugárkák a suga- 

 rak háti oldalán igen 

 rövidek , gyakran 

 csak papillaszerűek ; 

 a tüskék gyéren ál- 

 lók, de erősek és 

 hosszúk. Az oospóra 

 többnyire barna- 

 színű, igen ritkán 

 feketésszínű, hosszú. 

 Ch.intermedia A.Br. 

 3b) A sugárkák a suga- 

 rak nodusain kö- 

 röskörűi csaknem 

 egyenlő nagyságúak. 

 A tüskék sűrűn ál- 

 lók, egyenként és 

 csomósán , gyakran 

 csak csomósán ke- 

 letkezők. Az oospóra 

 fekete színű. 

 3a) Az oospóra ki- 

 sebb , 500 p. 

 hosszú, 8 — 10, 

 alig kiemelkedő 

 lóczczel. 

 Ch. strigosa A. Br. 

 3ß) Az oospóra na- 

 gyobb, 700 p. 

 hosszú, 10 — 12, 

 erősen kiemel- 

 kedő lécczel. 

 Ch. polyacantha A. Bb. 

 \ß) Az oospóra mészköpeny nélkül, 

 nagy, 700 p. hosszú, fekete színű ; 

 a telep szép zöld színű, inkrusz- 

 táczió nélkül ; a hátsó sugárkák 

 igen rövidek. 



Ch. baltica Fries. 

 ß) Az oldali kéregsejtsorok erősebben fejlet- 

 tek, mint a középkéregsejtsorok, úgy hogy 

 az utóbbiakat gyakran többé-kevésbbó el- 

 fedik a bordákat alkotó oldali sejtsorok ; 

 ritkább eset, hogy mindkétféle sejtsor 

 egyenlő fejlettségű ; a tüskék soha sem 

 foglalnak helyet a bordákon, hanem a ba- 

 rázdákban (Aulacanthae A. Bk.). Egy- 

 lakiak. 



