46 



\a) A tengely teljesen bekérgezett, a su- 

 garak kéregnélküliek, vagy csak az 

 alsó és legfeljebb még a második tag 

 kéreggel biró ; mindkét eset gyakran 

 egy és ugyanazon csomó sugarain 

 észlelhető ; az ivarszervek kéreggel 

 biró és kéregnélküli tagokon jelent- 

 keznek. 



1 a) A hátsó sugárkák igen fejletlenek, 

 mintegy jelezve vannak isodia- 

 metrikus, ki nem emelkedő sej- 

 tekkel ; a közép- és oldali kéreg- 

 sejtek egymás közt egyenlőtlen 

 nagyságúak. 



Ch. gymnophylla A. Br. 



Iß) A hátsó sugárkák csak kevéssel 



rövidebbek a mellsőknél ; a közép 



és oldali kéregsejtek egymás közt 



csaknem egyenlő nagyságúak. 



Ch. Kokeilii A. Be. 

 \h) A tengely és sugarak is jól kifejlett 

 kéreggel bírnak, csak a sugarak né- 

 hány meddő tagja olykor kéregnélküli. 

 1 a) A tüskék igen fejletlenek, egyen- 

 ként állók, vastagok, rövidek 

 vagy egészen hiányzók. Az oos- 

 pórák kicsinyek. 



la) Az antheridiumok és oogo- 

 niumok ritkán fordulnak elő 

 egy és ugyanazon sugár no- 

 dusán, hanem rendszerint a 

 sugár különféle nodusain, 

 egymástól elváltán keletkez- 

 nek. 



Ch. Rabenhorstii A. Bk. 

 2b) Az antheridiumok és oogo- 

 niumok a sugár ugyanazon 

 csomóin együttesen kelet- 

 keznek. 



2a) A sugarak hátsó sugár- 

 kái igen fejletlenek, csak- 

 nem isodiametrikus, a 

 csomóból ki nem emel- 

 kedő kis sejtek alakjá- 

 ban állnak elő. Az egész 

 telep középnagyságú. 



Ch. foetida A. Br. 



2ß) A sugarak hátsó sugár - 



kái erősebb fejlettségűek, 



kétszer-háromszor oly 



hosszúak, mint szélesek. 



Az egész telep vaskos, 



rideg. 



Ch. crassicaulis Schleich. 



]ß) A tüskék erősen fejlettek, hosz- 



szúak, egyenként és csoportosan 



vagy csak csoportosan állók. Az 



oospórák nagyok. 



2a ) A tüskék csoportosan állók. 

 A sugárkák a sugarak no- 

 dusain köröskörül csaknem 

 egyenlő hosszúak. A telepen 

 nincs inkrusztáczió. 



Ch. horrida. Wählst. 

 2h) A tüskék egyenként és cso- 

 portosan állanak. A sugárkák 

 a sugarak nodusainak hátsó 

 oldalán félszer vagy még sok- 

 kal rövidebbek, mint a hasi 

 oldalon. A telep mindig erő- 

 sen inkruszált. 

 2a) A kéreg középsejtsorai 

 és oldalsejtsorai csak- 

 nem egyenlő fejlettsé- 

 gűek, az utóbbiak alig 

 emelkednek ki. 



Ch. hispida A. Be. 

 ~lß) A kéreg oldalsejtsorai 

 sokkal erősebbek, mint 

 a középsejtsorok , úgy 

 hogy az utóbbiakat az 

 előbbiek csaknem egé- 

 szen elfedik. 



Ch. rudis A. Be. 

 c) A kéregsejtsorok száma háromszor oly nagy, 

 mint az őket létesítő nodus sugarainak száma 

 (Triplostichae A. Br.). 

 a) Kétlakiak. (Dioecae.). 



la) A telep tengelye jól fejlett tüskék- 

 kel bír. 



[a) A telepnek alsó, az iszapban el- 

 terjedő részén egysejtű bulbillák 

 képződnek. A mellső sugárkák oly 

 hosszúak, mint az oldalt állók, a 

 hátsók jóval rövidebbek. 



Ch. aspera (Deth.) Willd. 

 \ß) A telepen bulbillák nem képződ- 

 nek. A sugárkák a sugarak nodu- 

 sain köröskörűi megjelennek, de 

 a mellsők rövidebbek, mint az 



oldalt állók. 



Ch. gallioidcs D. C. 



1 1> ) A telep tengelye tüske nélküli. 



la) Á kéregsejtek igen vékony falúak, 

 a tengely vékony, hajlékony, in- 

 krusztáczió nélkül s csaknem át- 

 látszó ; a telepnek alsó, az iszap- 

 ban elterjedő részén többsejtű, 

 eperhez hasonló bulbillák kép- 

 ződnek. 



Ch. fragifera Due. 



1 ß) A kéregsejtek vastagfalúak ; a 



tengely vékony, de merev, csekély 



inkrusztáczióval, fényes felületű ; 



bulbillák nem képződnek. 



Ch. connivens Saxzm. 



