47 



ß) Egylakiak. (Monoecae.). 



\a) A tengely hosszú, vékony tüskékkel 

 megrakott ; a sugarak nodusai körös- 

 körül jól fejlett sugárkákat viselnek ; 

 az oospóra világos barnaszínű. 



Ch. tenuispina A. Bb. 

 1 b) A tengely tüskenélküli vagy csak kis 

 szemölcsökkel biró ; a sugárkák csak 

 a sugarak hasi oldalán keletkeznek, 

 a háti oldalon csak kisebb-nagyobb 

 szemölcsök vannak ; az oospóra fe- 

 keteszínü. 



1 a) A tengely tüske- és szemölcs nél- 

 küli ; a kéreg közép- és oldali 

 sejtsorai csaknem egyenlő fejlett- 

 ségűek. 



Ch. fragilis Desv. 

 \ß) A tengely kisebb-nagyobb szem- 

 ölcsökkel bír ; a kéreg középsejt- 

 sorai az oldali sorok fölé emel- 

 kednek ; a telepen néha bulbillák 

 vannak. 



Ch. delicatula Ag. 



III. A Magyarországon eddig megfigyelt Chara- 

 félék elsorolása és leírása. 



1. SÜBF. NITELLEAE. Leonh. 



Nitella syncarpa (Thuill.) Kütz. 



Synonymák : Ohara syncarpa Thuill. (Flor. d. env. d. 

 Paris 1799); Cham capitata Meyen (in Linnsea II. 1827); 

 Chara fiexilis rar. syncarpa Walle. (Comp. Fl. Germ. 1833) ; 

 Nitella syncarpa var. leiopyrena A. Be. (Schweiz. Cliar. 1847). 

 Nitella syncarpa Kütz. (Pkycologia germ. 1845). 



Kétlaki, vékonytengelyű, világos vagy sötétzöld- 

 színű növényke inkrusztáczió nélkül, ritkábban he- 

 lyenként inkrasztálva, gyakran azonban idegen szer- 

 ves anyagokkal többé-kevésbbé bevonva. A tengely 

 internodiumai vagy hosszúra nyúltak, vagy igen 

 rövidek ; az utóbbi esetben a nodusok igen közel 

 esvén egymáshoz, sugaraikkal kis fejecskéket alkot- 

 nak, a mint különösen hímpéldányok ivaros nodu- 

 sain észlelni ; a női, valamint a meddő tengelyű 

 növények lazábban álló örvekkel bírnak. A sugarak 

 száma egy-egy noduson többnyire hat, mely számot 

 gyakran két kisebb járulékos sugár nyolczra szapo- 

 rítja. A női ivarjellegü növényeken a sugarak egy- 

 szerűek, osztatlanok, csak kivételkép találkoznak 

 egyes kétosztatúak egyik vagy másik sugárörvben ; 

 a hímivarjellegű és meddő növényeken a sugarak 

 állandóan két — négy sugárkát bocsátanak, tehát 2 — 4 

 osztatúak. A sugarak utolsó sejtje hosszúra nyúló, 

 erős, vastagfalú csúcsban (mucra) végződik, a mi e 



fajra igen jellemző. Az antheridiumok többnyire 

 egyenként ülnek a sugarak csomóin, igen nagyok 

 és nyálkás burokkal vétetnek körül ; fiatal korban 

 téglavörös-, érett állapotban csaknem barnavörös 

 színűek. Az oogoniuinok kettesével vagy hármasá- 

 val, nem ritkán négyesével is előfordulnak, kisebbek, 

 mint az antheridiumok és kisebb nyálkás burokkal 

 is vannak körülzárva. Az oospóra tojásdad-gömbded 

 alakií, sötétbarna, csaknem feketeszinű, sima felü- 

 letű, ritkán gyengén kiemelkedő léczekkel, számuk 

 7—8. Szélessége 270—320 [x., hossza 300—345 |j.. 



Előfordul kisebb, nagyobb tavakban, a síkságon 

 úgy, mint a hegyes vidéken, útmelletti árkokban, 

 tőzegpocsolyákban stb. Egynyári növény; tavasz 

 végével csírázik, nyáron, azaz júliusban és augusz- 

 tusban ivarzásban van és ősszel az oospórák meg- 

 érésével egészen elpusztul. 



Több formában jelentkezik, melyek két csoportba 

 vonatnak össze, nevezetesen : 



a) Formae dissolutae. A meddő és ? növénye- 

 ken a csomók sugaraikkal nem alkotnak fejecskéket, 

 hanem lazán következnek egymásután és 



b ) Formae capituligerae. Mind a ? , mind a d" 

 növényeken a csomók sugaraikkal fejecskéket alkot- 

 nak, csak a meddő telep az, melyen a sugárörvök 

 néha lazán állanak. 



Az egyes formák részint a tengely, részint a suga- 

 rak mineműsége, részint a telep egyéb tulajdon- 

 ságai szerint is különböznek egymástól, mint p. o. f. 

 conglobata, f. heteromorpha, f. longifolia, f. brevi- 

 folia, f. laxa, f. capüuligera etc. 



Magyarországon Nitella syncarpa Pozsony kör- 

 nyékéről ismeretes, hol Chara contraria (»Chara 

 vulgaris» Wiener Tauschverein Schneller) között 

 fordult elő (1. Leonhardi : Die bisher bekannten 

 österr. Armleuchtergewächse 1864.); talán ugyané 

 termőhelyről származó növényeket határozott meg 

 Stapf 0. és ismertetett Schiller Zs. (Oesterr. bot. 

 Zeitschr. XXXIV. Jg.) 1884-ben, tehát jóval később 

 mint Leonhardi ; továbbá Aft&o/c.s-megyéből, Bog- 

 dány és Túra között az úttól átszelt mocsárban 

 gyűjtötte Simonkai L. 1877 (determ. auct.). 



Nitella capitata (N. ab. Es.) Ag. 



Synonymák : Chara capitata N. ab. Es. (in Denkschrift 

 (1. bair. bot. Gesellsch. 1818.). Chara capillaris Keocker 

 (Flor. Siles 1814). Chara botryoides Keocker (in herb. A. 

 Braun művében). Chara yracilis Wahlbg. (FI. Suec. 1826). 

 Chara elastica Amici (Descriz. di alcun. Cbar. etc. 18-27 1 



