17 



ívalakú fal szeli le belőle az első kerületi sejtet, 

 (9. ábra C.) ezt hasonló módon követi azután a má- 

 sodik, ugyancsak a tengely felé eső oldalán, a har- 

 madik ismét az első mellett, a negyedik a másodszor 

 keletkező mellett és így tovább folyik a kerületi sej- 

 tek képződése a sugár belső oldalától kezdve két 

 oldalt a sugárnak hátsó, azaz a tengelytől elfordított 

 oldala felé, hol végre a kerületi sejtek összeérve, egy- 

 szerű gyűrűt vonnak az egyetlenegy osztatlan köz- 

 ponti sejt köré. (9. ábra D. E. F. G.) A sugárcsomók 

 kerületi sejtjeinek száma mindig jóval kisebb, mint 

 a tengelyéi. Rendszerint 4 — 5 közt ingadozik s csak 

 ritkán képződik több. p. o. 6 — 7 kerületi sejt. 



A sugarak ilyképen fejlődő nodusainak ós inter- 

 nodusainak száma is változó a különböző Chara- 

 féléken, de azért az egyes fajokon legtöbbnyire ál- 

 landó, sőt faji jelleggel bír egészen úgy, mint a fentebb 

 már említett csúcstagok száma is. Vannak Chara- 

 félék, melyeken a sugarak összes tagjainak száma 

 2 — 5 közt és olyanok, melyeken 7 — 12 közt válto- 

 zik. Igen ritkák a még többtagú sugarak. 



Némely Chara-féléken a tengelynek bizonyos, a 

 talajba folytatódó részeinek csomóin a sugarak (zöld- 

 színű sugarak) nem fejlődnek, hanem helyettök sa- 

 játságos képletek keletkeznek, melyek sokszor az 

 átalakult rhizoidképletekhez, az u. n. bulbilákhoz 

 hasonlítanak, a mennyiben szintén telvék tartalék 

 tápláló anyagokkal, azaz keményítővel, s így csak- 

 nem színtelenek vagy fehérszínűek. E képletek a 

 tengely-csomó kerületében köröskörül foglalnak he- 

 lyet s nem egyebek, mint átalakult sugarak. Számuk 

 egy-egy csomón 5 — 7 között változik; összességük- 

 ben sajátságos kis csillagokat alkotnak, melyek 

 annyi karból állanak, a hány átalakult sugár van 

 egy-egy noduson. (10. ábra A. B. C. D.) E csilla- 

 gocskák fejlődése a rendes sugarak fejlődésével csak- 

 nem azonos. A tengely csomója azonban szintén 

 közjDonti és kerületi sejtekre különül ; bizonyos kerü- 

 leti sejtekből további oszlással azután itt is kis suga- 

 rak keletkeznek, melyek azonban csak egyetlenegy 

 nagyobb, kissé felduzzadt sejtből állanak, a mely a 

 csúcsán legfeljebb 2 vagy 3 más apró sejtet visel. Az 

 előbbi sejt a csillagkar egyetlen egy internodiumá- 

 nak, az utóbbi sejtek pedig egyetlen egy nodusának és 

 hozzátartozó sugárkáinak tekintendők. Eitkán még 

 e csomó közepéből is kiemelkedik egy kisebb sejt, 

 melynek csúcsából hasonlólag néhány apró sejt ága- 

 zik ki, mintegy helyettesítve a normálisan fejlődő 

 sugárkákat. A csillagkarok között foglalnak helyet a 



Filarszky, Chara-félék. 



karokká ki nem nyúlt kerületi sejtek, hol kettesével, 

 hol többesével, a melyek mindvégig aprók marad- 

 nak és mintegy elválasztásául szolgálnak az egyes 

 karoknak. Ily csillagocskák összes alkotó elemei 

 tehát a tengely csomójának központi sejtje, a kerü- 

 leti sejtek belső gyűrűje és a részben kis karokká 

 alakuló, részben változatlanul maradó kerületi sej- 

 tek külső koszorúja. Valamennyi tartalék tápláló 

 anyagokban, nevezetesen keményítőben igen gazdag, 

 együttvéve szintén bulbillát alkot, mely azonban 



10. ábra. 



A. — D. Tolypellopsis stelligera. — A. Több tengelyreszlet tengelyi 

 csillagalaku bulbillúkkal (természetes nagyságban) ; — B. tengely- 

 részlet egy ilyen tengelyi csillagocskával (8-szor nagyítva) ; — 

 C. ugyanez alulról, — D. felülről tekintve. — E. Cham fragifera 

 szabálytalan alakú tengelyi bulbillákkal. (8-szor nagyítva) (Mind 

 Migula rajzai után.) 



mint tengely-gumócska jól megkülönböztetendő a 

 rhizoid-gumócskáktól, mert míg az utóbbiak mindig 

 egysejtűek, azaz átalakult rhizoidok, addig az előb- 

 biek mindig többsejtűek és sajátságosan átalakult 

 csomói a talajban szétterjedő tengelynek. 



Némelykor a tengelyi bulbillákon nem látni sza- 

 bályos, sugaras csillagszerkezetet, hanem más, p. o. 

 gömbölyüded, vese-alakút, vagy többé-kevésbbé karé- 

 lyos külsejűt, bogyóalakút, fürtösét, stb. (10. ábraE 1 .) 

 a mint t. i. alkotó elemei egyenletesebben, vagy ke- 

 vésbbé egyenlően gyarapodnak az egész telep fejlő- 

 désekor, vagy pedig az egész képletet kisebb, beljebb 

 álló és nagyobb kidudorodó kerületi sejtek alkotják. 

 Az ilyen különböző, határozatlan alakú bulbillák 

 szintén keményítővel telvék és annak mintegy tár- 

 házául szolgálnak, hogy belőle a fejlődésben levő 

 telep, vagy ép a belőlük keletkező fiatal növény teste 

 fölépüljön. 



3 



