lö 



felsőbb nagyobb leánysejtre ; az alsó állandó sejtté 

 alakul, a felsőt ellenben egy vízszintes fal csakhamar 

 újra két sejtre szakítja, melyek közül az alsóbb az 

 előbb keletkező állandó sejthez csatlakozik és a 

 sugár alapcsomósejtjévé alakul, a másik felső pedig 

 a sugár vezérsejtjévé lesz, és mint ilyen rendesen 

 a tengely csomójából már kissé kúpalakot ölt. 

 (9. ábra A.) 



A sugári alapcsomósejtet a csomó anyasejtjeihez 

 hasonlóan tovább osztják a különböző, a tengely 



is van eltérés ; míg u. i. a tengelyen a szeletsejtek 

 átalakulása akropetalis, addig a további alakulás itt 

 basipetalis sorrendben történik. Először a sugár 

 csúcsát alkotó, állandó sejtté változott vezérsejt fej- 

 lődik ki teljesen, erre a vele határos szeletsejtek fej- 

 lődnek ki véglegesen, ekképen a sugár egyszerű végső 

 tagjait alkotva, és csak azután fejeztetik be a foko- 

 zatosan lejebb eső, idősebb szeletsejtekből keletkező 

 nodusok ós internodiumok alakulása. Az utolsó 

 szeletsejtek bizonyos száma (1 — több) új válaszfalak- 



at. Vázlat a sugarak és a 

 tengely kérgének keletkezé- 

 sére s tovább fejlődésére a 

 Chara-genusnál. a. a tengely 

 egymetszésü vezérsejtje ; i. i. 1 

 i. 2 i. 3 i. 4 t. 5 a tengely inter- 

 nodialis sejtjei koruk szerint ; 

 n. 1 n? n? n. 4 n. 5 n 6 . a tengely 



9. ábra. 



nodusai koruk szerint; k. a 

 nodusok belső kerületi sejt- 

 jei ; a. a nodusok külső ke- 

 rületi sejtjei, melyek már az 

 alakulandó sugarak alapcso- 

 móit alkotják és lejebb a ten- 

 gely kérgének anyasejtjeit is 

 szolgáltatják. A sugarakon az 



erősebben kihúzott falak az 

 eredeti szeletsejteket határol- 

 ják, melyek a sugár csúcsa felé 

 osztatlanok maradnak (vég- 

 szelvényt alkotva) , a sugár 

 alapja felé pedig a tengely sze- 

 letsejtjeihez hasonlóan ujab- 

 ban oszlanak és szintén nodu- 



sokat (cs.) és internodiumokat 

 (t.) alkotnak. 



B. a.—f. A kerületi sejtek 

 fokozatos fejlődése a sugarak 

 nodusaiban (vázlatosan). 



irányára ferdén eső válaszfalak és így ő a kiinduló 

 pontja úgy a melléksugaraknak, valamint a kéreg- 

 nek. A sugár vezérsejtje ezalatt szintén tovább nő, 

 tovább oszlik s a sugarakat létesíti. 



A sugarak fejlődése egészben véve a tengely fejlő- 

 déséhez hasonlít ; a vezérsejt itt is a korongalakú 

 szeletsejtek egész sorozatát alkotja, melyek hasonló- 

 lag felváltva csomósejtekké és csomókközti sejtekké 

 lesznek. A tengely vezérsejtjében a szeletsejtek kép- 

 ződése korlátlan, a sugarakban ellenben korlátolt, 

 mert bizonyos számú szeletsejtek képződése után a 

 vezérsejt mindig állandó sejtté alakul s nem oszlik 

 tovább. Nevezetes, hogy a sugarak többi fejlődésében 



tói csomó és csomóközti sejtekre nem különül el, 

 hanem megmarad egyszerű rövid sejtsornak ; az osz- 

 tatlan szeletsejtek a sugarak csúcstagjainak vagy 

 végszelvényének mondatnak. (Endglieder, Endseg- 

 ment.) (13. ábra B. D.) A lejebb eső idősebb szelet- 

 sejtek, valamint a tengely szeletsejtjei egy-egy haránt- 

 válaszfallal két-két sejtre osztatnak, egy-egy alsó és 

 egy-egy felsőre. Az alsó erősebben megnyúlik és 

 állandó sejtté, azaz internodiummá alakul, a felső 

 pedig rövid korongalakot ölt és nodussá lesz. Az 

 utóbbi nem oszlik úgy, mint a tengely csomósejtjei, 

 melyeket egy merőleges fal két félkorongra oszt, 

 (9. ábra B.) hanem a tengely felé eső oldalán egy 



