14 



gét is. így a leírt módon keletkező első szeletsejt 

 az alapfalára merőleges faltól két újabb félkorong- 

 alakú sejtre szakad (7. ábra F, F, , F ,,) ; mindkettő 

 még az előtelep csomójába van ugyan mélyesztve, 

 de felső részökben rendesen többé-kevésbbé kiálló, 

 sőt ha mind a kettő az előtelepi sugárcsomó kelet- 

 kezésekor leírt módon tovább oszlik és kerületi és 

 központi sejtekre szakad, akkor az előbbiek gyakran 



erősebben kidudorodván, kis egysejtű kiálló suga- 

 rakká is alakulhatnak. A tengelynek első izben létre- 

 jött szeletjéből fejlődik tehát a tengely első csomója, 

 mely, minthogy részben még az előtelep csomójába 

 be van zárva, a tengely alapcsomójának (Basilarkno- 

 ten) is neveztetik. A másod-, harmad-, negyed- stb. 

 ízben keletkező szeletsejt mind fokozatosan meg- 

 nyúlik, ha pedig a kellő nagyságot elérte, akkor víz- 



8. ábra. 



Chara intermedia tengely- 

 csomója csupaszlábú ágak- 

 kal (természet után gyen- 

 gén nagyítva.) 



B. Chara hispida idősebb ten- 

 geiycsomója csupaszlábú 

 agakkal és ágelötelepekkel 

 (Migula nyomán). 



C. Chara gymnophylla előte- 

 lepe, melynek gyökérfonál 



csomójából ágelőtelepek 

 erednek (természet után 

 gyengén nagyítva.) Minde- 

 nütt í. tengely ; o. oldalág ; 

 s.' sugarak ; b. melléksuga- 

 rak ; a, csupaszlábú ág ; 



l, ágelőtelepek ; e. előte- 

 lep ; d. rhizoidcsomó ; s. 

 sugárcsomó ; o. oospóra ; 

 g. első gyökérfonál ; r. rhi- 

 zoidok. 



