13 



E sejt, melynek határa alul egy sík, korongalakú 

 válaszfal, felül pedig egy erősen domború fal, a ten- 

 gely fejlődésében nevezetes, mert a teljesén kifejlő- 

 dött tengely összes alkotó elemei e vezérsejt folyto- 

 nos működésének köszönik eredetűket. 



kad (7. ábra E); az alsóbb korongalakú sejt szintén 

 szeletsejtté, második szeletsejtté lesz, a felső kúp- 

 alakú pedig ismét marad vezérsejtnek s így tart az 

 tovább, a míg a Chara-féle növény él, illetőleg a te- 

 nyésztési időszakot a nyugalmi időszak fel nem 



7. ábra. 



— F. Äz elötelep sugárcso- 

 móján keletkező Chara- 

 tengely fokozatos alaku- 

 lása (vázlatosan) ; 



F'. sugárcsomó oldalt te- 

 kintve a fiatal tenyésző 

 kúpjával (Migulá után) ; 

 t. legidősebb kerületi sejt, 

 mint a tengely összes 

 elemeinek ösanyasejtje 



(A. és B.); belőle kelet- 

 kezik az a. állandó sejt 

 és v. vezérsejt (C.) ; az 

 utóbbiból fejlődik sz. 1. 

 első szeletsejt és v. ve- 

 zérsejt (D.) ; az uj ve- 

 zérsejtből ismét s*. 2. 

 második szeletsejt ós v. 

 vezérsejt keletkezik (E.) ; 

 F'. és _F".-nél az első szelet- 



sejtből keletkező félko- 

 rongalaku sejtek látha- 

 tók, melyekből utóbb az 

 alapcsomó (cs.) összes 

 kerületi és központi 

 sejtje keletkezik ; s. első 

 sugár ; 

 G. — K. a vezérsejt folytonos 

 osztódásától létesített 

 csomók (cs.) és interno- 



diumok (i.) alakulásának 

 vázlatai. 

 L. Chara hispida tenyésző 

 kúpja(kipraeparálva, ter- 

 mészet után, Zeiss II/D.) 

 v. vezérsejt, sz. legutol- 

 jára képezett szeletsejt, 

 cs. legfelső csomó a su- 

 gárdudorokkal, s. fiatal 

 sugarak. 



Mihelyt a vezérsejt a kellő nagyságot elérte, a 

 hossztengelyére merőleges harántfaltól két sejtre 

 oszlik (7. ábra D), melyek közül az alsó korong-, a 

 felső az anyasejthez hasonló kúpalakú ; az előbbi 

 szeletsejtnek neveztetik, az utóbbi vezérsejtnek ma- 

 rad. Mindkettő, de különösen a vezérsejt, erősen 

 növekedik tovább, s nemsokára az első harántfallal 

 párhuzamos harántfaltól ismét két leánysejtre sza- 



váltja, a mikor — mint az illető fajokon észlel- 

 hetni — a vezérsejt is beszünteti működését. A ten- 

 gely végén mindig a kúpalakú, egymetszésü vezér- 

 sejtet találni, mely folytonosan egy irányban hozza 

 létre a korongalakú szelejtsejtek hosszú sorozatát. 

 Míg a vezérsejt ilyetén működése szakadatlanul 

 tovább tart, a tőle leszelt szeletsejtek is növekednek, 

 sőt mindnyájan öröklik az anyasejt osztódó képessé- 



