lödik (4. ábra D, C). Eitkább esetekben a második 

 kerületi sejtből sem fejlődik egyszerű sugár, hanem 

 az első kerületi sejthez hasonlóan, egy tovább növe- 

 kedő tengely jön létre, úgy, hogy ilyenkor az elő- 

 tel épből kéttengelyű Chara-növényke létesül. Az elő- 

 telep sugaraihoz feltűnően hasonlít a már régebben 

 meglevő, néhány sejt alkotta csúcsa, sőt minthogy 

 ez is egyszerű sejtfonalat alkot, néha a sugarakkal 

 könnyen össze is téveszthető, legtöbbnyire azonban 

 egyes sejtjeinek megnyultságával, tehát egészben véve 

 hosszúságával tűnik ki. 



A fiatal Chara-féle növény nem mindig veszi 

 eredetét a leírt módon az elötelep első s egyetlen 

 sugarakat viselő nodusán, hanem néhol az elötelep 

 első rhizoidcsomójából is fejlődhetik (5. ábra D) 

 olyformán, hogy egyik kerületi sejtje erősen meg- 

 nyúlva, az előtelephez hasonló hosszú tömlőt alkot, 

 melynek felső végén a harántfalak alkotta sugarakkal 

 rendes csomó keletkezik vagyis a sejt fiatal Chara- 

 növénnyé alakul. Némelykor az elötelep legfelső cso- 

 mójából és első rhizoidcsomójából is erednek fiatal 

 Chara-növénykék. 



b) A gyökérfonalak (rhizoidok) fejlődése. 



Mint említve volt, a Chara-telep első gyökér fonala 

 (rhizoid) igen korán, már az oospóra csírázásakor a 

 protonemával egy időben fejlődik (3. ábra D). Míg 

 ugyanis az Oospora felrepedt héjából kibúvó sejtnek 

 egyik fele protonemává alakul, addig másik fele 

 gyorsan kinyúlva, hosszú tömlőt alkot, mely csak- 

 hamar több válaszfal keletkezésétől egyszerű sejt- 

 fonallá alakul át. Jellemző e válaszfalakra, hogy a 

 fonál hossztengelyére nem merőlegesek, hanem 

 többé-kevésbbé ferde irányúak. A fonalnak legalsó, 

 tehát részben még az oospóra falán belül lévő sejtje, 

 többnyire másirányú falak keletkezése következté- 

 ben újra oszlik s így az elötelep csomóihoz hason- 

 lólag egy kis csomót alkot, mely szintén két vagy 

 több kerületi és egy, esetleg több központi sejtből 

 áll. A központi sejt a már említett első gyökérfonal- 

 ban folytatódik, s minthogy állandóan ez szokott 

 lenni a legerősebb s legfejlettebb, azért fó'gyökér- 

 fonálr\&k is neveztetik (3. ábra ./ és 6. ábra A, g). 

 A kerületi sejtek szintén hosszúra nyúlva, hason- 

 lókig hosszú, de rendszerint vékonyabb tömlőkké 

 alakulnak, melyeknek mellékgyökérfonal a nevök 

 (6. ábra A, a). Mellékgyökérfonalak azonkívül az 

 elötelep első nodusából az ú. n. rhizoidcsomóból is 



5. ábra. 

 A — C. Cham fragilis. — A. elötelep a sugárcsonión (c) jól kifejlett sugarakkal. B. fia- 

 tal, az elötelep sugárcsomójából fejlődő Chara-növényke. G. fejlettebb fiatal nö- 

 vényke, melynek felső intemodiumain fokozatosan mára kéregsejtek (k) is mu- 

 tatkoznak. — D. Chara gymnophylla előtelepe, melynek rhizoidcsomójából (d; két 

 fiatal Chara-növény ( f) fejlőpik. (Valamennyi természet után, gyengén nagyíthat. 



