10 



alacsony, korongalakú marad s az anyasejt osztódó 

 képességét örökli, a középső pedig erősen növe- 

 kedve, hosszúra nyúlik, de továbbra nem oszlik 

 (3. ábra H). Előbbiekből keletkezik az előtelep első 

 két nodusa, az utóbbiból pedig az előtelep első 

 internodiuma. Mind a felső, mind az alsó nodussá 

 alakulandó, korongalakú sejt ugyanis tovább osz- 

 tódva, központi és kerületi sejtekre szakad. Az alsó 

 noduaon a kerületi sejtek erősen kinyúlva, mind- 

 inkább hosszabbodó tömlőkké változnak, (3. ábra 

 I, K), színtelenek maradnak és utóbb hosszií. gyö- 

 kérfonalakká alakulnak ; e nodusnak a belőle eredő 

 gyökerfonalak miatt rhizoidcsomó is a neve; mint 

 ilyen az oospórával, valamint az első gyökérfonallal 

 csak azon, többnyire igen hosszúra nyúlt, hasonlólag 

 színtelen tömlőalakú sejttel van összekapcsolva, mely 

 eredetileg is az egész előtelep legalsó sejtje volt már. 



hogy ezek is merőlegesen állanak úgy az első kerü- 

 leti sejtelv ívalakú falaira, valamint az eredeti csomó- 

 sejt kerületére ; ez által ismét egy-egy kisebb kerü- 

 leti sejt származik a csomó jobb és bal oldalán ; 

 ezek határát azonban már nem központi választó fal, 

 hanem az első s másodízben keletkező ívalakú falak, 

 valamint ismét az eredeti csomósejt egy-egy részlete 

 alkotja. Hasonló módon fejlődnek a többi kerületi 

 sejtek is fokozatosan, felváltva, a csomó jobb és bal 

 oldalán (4. ábra g, h). Végre az utolsók képzésére 

 az ívalakú fal egyrészt ismét a központi válaszfalra 

 helyezkedik merőleges irányban, másrészt pedig az 

 utoljára keletkező ívalakú falon áll függőlegesen, 

 minek következtében ezek is az elsőkhöz hasonló 

 határnak (4. ábra i, k), de velők átellenes állásban 

 vannak ; a legutoljára keletkező sejt legtöbbnyire az 

 elsővel épen átellenben esik. Ilykép az eredeti 



^ k 



4. ábra. 

 A sugárcsomó korongalakú anyasejtjének fokozatos osztódása (vázlatosan). 



Az előtelep első internodiuma és felső nodusa 

 már chlorophyllt tartalmaz, tehát élénk zöld szinü ; 

 az utóbbi is központi és kerületi sejtekből áll, melyek 

 olyformán keletkeznek, hogy az említett alacsony 

 korongalakú sejtet (4. ábra a) először egy központi 

 válaszfal két részre osztja (4. ábra b) ; a központi 

 válaszfalra mindkét leánysejtben, először az egyik- 

 ben (4. ábra c), azután a másikban (4. ábra d) egy- 

 egy olyan ívesen lefutó fal jelenik meg, mely egy- 

 részt a válaszfalra, másrészt az eredeti csomósejt 

 kerületére is merőlegesen áll ; ez által a központi 

 válaszfal egyik, majd a másik oldalán is egy-egy új 

 sejt jön létre, melyek a csomó egyik oldalán foglalva 

 helyet, megalkotják az első két kerületi sejtet. Mind- 

 kettőt tehát egyfelől a központi válaszfal közösen 

 határolja, másfelöl pedig mindegyiket az eredeti 

 csomósejt választó falának egy-egy részlete és az új, 

 a legutóbb keletkező ívalakú falak veszik körül. Az 

 utóbbi falakon azután fokozatosan ismét ívalakú 

 falak keletkeznek (4. ábra e, f) és pedig olyformán, 



csomósejt több leánysejtre oszlik. Kettő ezek közül 

 a csomó középső részét foglalja el ; ezek többé nem 

 osztódnak, változatlanul megmaradnak és a csomó 

 központi sejtjeit alkotják ; a többi, e két központi 

 sejtet gyűrűsen köröskörül záró, kisebb sejtnek 

 kerületi sejt a neve, melyek az első sugarak anya- 

 sejtjeivé lesznek. Számuk nem állandó, többnyire 

 6 — 7, de több is lehet. 



A kerületi sejtek csakhamar kinyúlnak, hosszten- 

 gelyükre merőleges falakkal újra osztódnak s ily 

 módon mindegyik egy-egy rövid, csekélyszámú sejt- 

 fonallá alakul, mely sejtfonalak sugarasan a csomó- 

 tól elállva, az előtelep első sugarait teszik (5. ábra 

 A). E sugarak, az első (legidősebb) kerületi sejtből 

 keletkező sugarat nem számítva, mindvégig egysze- 

 rűek maradnak, csak egyszerű sejtsorozatot alkot- 

 nak ; a legidősebb kerületi sejtből fejlődő sugár 

 azonban további viselkedésében lényegesen eltér, a 

 mennyiben új csomósejteket s így internodiumokat 

 alkotva, a tulaj donképi Chara- növény tengelyévé fej- 



