7 



alakú sejtből alkottatnak, mely utóbbiak kéregsej- 

 íefcriek neveztetnek (Ch. corticatae) (1. ábra Bk, 

 Ck stb.). 



A kéregsejtek, hol előfordulnak, mindenkor egy- 

 szerű sejtsorok, melyek a főtengely és oldalágak 

 internodusain legtöbbnyire csavarodottan futnak 

 egyik nodustól a másikig ; jobbról balfelé irányuló 

 csavarodásuk különösen jól kivehető a teljesen kifej- 

 lett, tehát a megnyúlt internodusokon, hol az egyes 

 kéregsejtek is már megnyúltak és gyakran tetemes 



kozó ú. n. közbeeső (csomó) sejtekből, az utóbbiak 

 pedig mindig egyforma nagyságú elemekből alkot- 

 vák. Néha a kéregsejtsorok száma csak kétszer lát- 

 szik annyinak, mint a sugaraké (Ch. diplostichae) 

 (1. ábra ]J, E) s ez különösen akkor van így, mikor 

 a szomszédos oldali sorok egyes sejtjei egymás közt 

 szoros folytatólagos összeköttetésbe lépnek úgy, 

 hogy két-két középsejtsor között csak egy-egy oldali 

 sejtsor keletkezik. Vannak Chara félék, melyeken 

 az egymagában kifejlett középső sejtsorok oldalt 



2. ábra. A Chara hispida tengelyének belszerkezete. 



A. a nodus harántruetszete ; 



a. központi sejt ; 



b. kerületi sejtek ; 



B. internodiuni harántmet- 

 szete ; 



a. központi sejt ; 



C. 



b. kerületi sejtek. (Mind- 

 kettő gyengén nagyított, 

 félig vázlatos kép.) 

 a tengely nodusának és in- 

 ternodiumának hosszmet- 

 szete ; 



nodus a', internodiuni 

 központi sejtje, 

 a nodus kerületi sejtjei, 

 melyek a sugarak, mel- 

 léksugarak és kéreg 

 anyasejtjeit szolgáltat- 



ják, 6'. az internodium 

 kéregsejtjei, 



c. melléksugarak, 



d. a sugarak átmetszetni. 

 (C. MiGULA után, 30-szor 

 nagyítva.) 



hosszúságot is elértek. A kéregsejtsorok (kéreg- 

 lebenyek) száma néhol szigorúan a sugarak számá- 

 nak felel meg (Ch. isostichae vagy haplostichae) 

 (1. ábra B, C), máshol meg számuk a sugarak szá- 

 mát háromszor is meghaladja (Ch. triplosticJtae) 

 (1. ábrái«') és ez esetben az egyes kéregsejtsorok 

 között is különbség teendő, nevezetesen akkor azon 

 sorok, melyek közvetetten a sugarak alatt erednek, 

 középsejtsoroknak, az ezektől jobbra és balra eső 

 sorok pedig oldali vagy melléksejtsoroknak nevez- 

 tetnek. Az előbbiek kétféle nagyságú sejtekből álla- 

 nak, nagyobb hengeralakú és kisebb, ezekkel válta- 



nem érnek össze, hanem szabad közegekkel egy- 

 mástól külön válva maradnak , mi által a ten- 

 gely bekérgezése igen hiányosnak látszik (imperfede 

 corticatae) (1. ábra B); ezek a teljesen bekérgezet- 

 tektől (perfecte corticatae) (1. ábra C, D, E, F) 

 mintegy átmenetet alkotnak azon alakokhoz, me- 

 lyeknek internodusai egészen kéregnélküliek (ccor- 

 ticatae), tehát egysejtűek (1. ábra A). 



A nodusok mindenkor többsejtűek ; egy-két na- 

 gyobb, hengeralakú, illetve félhengeralakú, rövid, 

 központi sejtből és több gömbalakú vag}" polyédri- 

 kus, kerületi sejtből állanak, melyek az előbbieket 



