BEVEZETÉS. 



A CHARA-FÉLÉKRŐL ÁLTALÁBAN. 



Előfordulás, gyűjtés, vizsgálás, meghatározás stb. 



A Chara-félék (Characeae) édesvízi, félig sósvízi 

 és sósvízi növények ; testök telepet alkot, mely chlo- 

 rophyllban gazdag, tagoltsága szabályos és a ma- 

 gasabbrangú növények testéhez hasonló. A síkság 

 és a hegyek álló, vagy lassan folydogáló vizeiben 

 egyaránt előfordulnak, rendszerint nagyobb mennyi- 

 ségben együttesen élnek, egész vízalatti zöld nö- 

 vénygyepeket alkotnak, és csak ritkán találni egyes 

 fajokat szálanként is, részint más Chara-félék, ré- 

 szint má9 vízi növények között. Termőhely ök a leg- 

 több esetben nem állandó, mert miként a többi 

 Algák, úgy a Chara-félék is egyszer itt, másszor ott 

 ütik fel tanyájukat ; gyakran keressük őket sikerte- 

 lenül olyan helyeken, hol még az előző évben szépen 

 tenyésztek és rajok bukkanunk önkéntelenül olyan 

 vizekben, melyekben azelőtt talán soha sem láttuk. 

 A termőhelyek természete s sajátságai, változásai, a 

 víz állása és sok más és más körülmény vagy elősegíti 

 tenyésztésöket, vagy akadályozza terjedésöket, vagy 

 egészen mégis semmisíti őket. Némelykor egy helyen 

 a Chara- féléknek a nyomát évekig sem látni, de az- 

 után kedvező tenyészeti körülmények beálltakor 

 ismét előtűnnek, hogy díszei legyenek az azelőtt 

 puszta, vagy más vízi növényektől elfoglalt termő- 

 helynek. Csak olyan vizek Chara-vegetácziója állandó, 

 melyek változásoknak úgy szólván nincsenek alá- 

 vetve. A Chara-félék szeretik a tiszta és a más mo- 

 szatoktól, vagy vízi növényektől még el nem lepett 

 helyeket, és élénken tenyésznek mindaddig, míg ha- 

 talmasabb vagy szaporább növények el nem nyom- 

 ják őket. Mélyebb és sekélyebb vizekben egyaránt 

 előfordulnak, rendszerint azonban más fajok jelent- 

 keznek az előbbi (Cli. jubata, Ch. ceratoplnjlla, 

 Tólypéllopsis) és más fajok az utóbbi helyeken (Ni- 



Filarszky, Chara-félék. 



tella, Chara coronata). Hasonló a dolog a réti kis 

 pocsolyák, vagy tőzeg mocsarak és nagyobb kiterje- 

 désű tavak Chara-lakóinál. A víz tartalma is lénye- 

 gesen kihat a Chara-félék előfordulására; így a sós 

 vízben előforduló fajok rendszerint mások (Ch. cri- 

 nita, Ch. hispida), mint az édes vízben előfordulók 

 (Ch. foetida stb). Sajátságos fajai vannak a ther- 

 máknak, némely ásványvíz forrásnak, a közönséges 

 forrásoknak stb., stb., de mégis Chara-fajokban 

 majdnem leggazdagabbak az utak, különösen a vas- 

 utak mentén húzódó árkok és pocsolyák. Piszkos, 

 szerves részeket oldva tartó, tehát úgy nevezett rot- 

 hadt vizekben a Chara-félék nem tenyésznek. 



Chara-féléket egész nyáron találni; mindazáltal 

 vannak egyesek, melyek már kora tavasszal, és 

 mások, melyek csakis ősszel jutnak teljes kifejlő- 

 désre. Némelyek a hó alatt, vagy a hó olvadásakor 

 már ivarérettek ( Tohjpella intricata, Nitella capi- 

 tata), mások késő ősszel, sőt a tél beálltakor is 

 ivarzásban vannak még (Nitella temvissima, Chara 

 teauispina) és ismét mások csaknem az egész vege- 

 táczió alatt folyton fejlődnek. 



A legtöbb Chara-féle növény a tél beálltakor tel- 

 jesen elpusztul és csak a vizek fenekére sülyedö 

 spórák maradnak vissza, hogy belőlük az új vege- 

 táczió beálltakor, természetesen kedvező körülmé- 

 nyek között, ismét új telepek keletkezzenek (egy 

 éves Chara-félék). Csak kevés faj kitartó annyiban, 

 hogy telepök egyes részei télen át is épen maradnak, 

 a melyekből azután ivartalan utón ismét új meg új 

 egyének (Ch. hispida) fejlődnek. 



Az elmondottakból kitűnik, hogy Chara-féléket 

 bárhol és az év legnagyobb részén át keresni lehet; 

 Chara-gyűjtések tehát mindig lehetségesek, csakhogy 

 az egyes fajok különböző és meghatározott időszak- 

 ban keresendők. 



