69 



A telep változatosságánál fogva formákban igen 

 gazdag faj. Általában szokás hosszú és rövid tüskés 

 formákat megkülönböztetni (f. longispinaeés f. bre- 

 vispinae). Ezeken belül van azután /'. leptophylla es 

 f. brachyphylla, f. íongibradeata, f. elongata, f. 

 brevibrádeata, f. divergens, f. refrada stb. 



Az irodalomban eddig ismert magyarországi ada- 

 tok : Pozsony mellett a «Bruckau» nevű sziget 

 mocsaraiban Endlicher (1. Ganteber Die bisher bek. 

 oesterr. Char. 1847 és Leonhardi i. m.), «f. munda 

 gyninoteles in aquis callidis e Aquinci (O-Buda) ad 

 molam pulveris pyri» Borbás, meghatározta Braun 

 (1. Borb. «Symbolae etc.« in Verhandl. d. zool. bot. 

 Ges. in Wien 1875 ós «Budapestnek és környéké- 

 nek növényzete 1879.»). 



Magam a Ch. asperát /'. longispina leptophylla, 

 brevibrádeata, elongata divergens A. Bt. és veié 

 keverve a/', brevispina brachyphylla A. Br.-t Buda- 

 pest környékén a kelenföldi mocsarakban és nagyobb 

 agyaggödreiben találtam több ízben ; e helyeken a 

 Chara crinita Wallr. társaságában fordul elő, de 

 korántsem oly nagy mennyiségben és oly gyepeket 

 alkotva, mint az utóbbi. 



Chara connivens Salzm. 



Chara connivens Salzm. (in coll. venal. plant, pr. Tingi- 

 den lect.). 



Kétlaki, szép sugártermetű növény. Telepe élénk 

 zöld- vagy sárgászöldszínű, erősebben és gyengén 

 inkrusztált és nagy mértékben törékeny. Tengelye 

 hosszú, vékony, merev, fénylő, elég gazdagon el- 

 ágazó, az ágak és a főtengely egyenesen fölállók, a 

 nodusok távol állanak egymástól, s az internodiu- 

 mok igen hosszúra nyúltak. Utóbbiakon a kéregsejt- 

 sorok száma kétszer oly nagy, mint a sugaraké ; az 

 alig, vagy épen ki nem emelkedő közép sejtsorok az 

 internodiumok egész kerületében állandóan két jól 

 fejlett, oldali sejtsorral váltakoznak ; tüskéket nem 

 viselnek, még csak kiálló szemölcsöket sem alkotnak. 

 A mellék sugárkoszorú fejlődése igen csekély, két- 

 soros. A sugarak száma 7 — 10 egy-egy noduson, 

 többnyire igen hosszúak, majd hegyes szög alatt 

 egyenesen elállanak a tengelytől, mint a ? telepek- 

 nél, majd gyenge ívben befelé hajlanak, mint a d 

 telepeknél; kéreggel teljesen bevont s jól kifejlett 

 csomókkal határolt 6 — 10 és még több tagból és 

 egy 1 — 2 sejtű, többnyire igen rövid végszelvényből 

 állanak. A sugárkák csak a sugarak hasi oldalán fej- 

 lődnek, a hátsó oldalán egészen hiányzanak, kicsi- 



nyek, rövidek ; nagyságra egymás között igen válto- 

 zók. Az antheridiumok középnagyságuak, egyenként 

 vagy párosan képződnek, hasonlólag az oogoniu- 

 mok is, melyek igen nagyok, hosszúak, tonnaala- 

 kuak, koronájuk is hosszú, a koronasejtek tompa 

 csúcsai összehajlók. Az oospórák nagyok, fekete- 

 színüek, mészköpenyréteggel bírnak, felületükön 

 12 — 13 kiemelkedő spirális csíkkal. 



Némelyek kérdéses fajnak tartják és a Ch. asperá- 

 hoz közel állónak mondják. Ez utóbbitól lényegesen 

 eltérő, úgy az internodiumok állandóbb bekérgezési 

 módja, valamint a tüskék teljes hiánya, a mellék- 

 sugárkoszorú fejletlensége és a sugárkák csak rész- 

 beni kifejlődése valamint rövidsége miatt. Mindezt 

 és egész külalakját tekintve, még legjobban hasonlít 

 a Ch. fragilis Desv. némely formájához, de a fra- 

 gilis-tói kétlakisága választja el végkép. 



Előfordulásáról kevés mondható, mert csak kevés 

 termőhelyről ismeretes ; úgy látszik, termőhelyei 

 olyanok, mint a Ch. aspera-é. Egyéves bulbillákat 

 nem alkot. Több éven át szerencsésen kultiváltam, 

 de telepeim mindig csak oospórákból fejlődtek. Nyá- 

 ron és még ősszel is ivarzásban van. 



Magyarországi termőhelye Budapest környékén 

 a kelenföldi mocsarak ós nagy agyagvermek. Gyé- 

 rebben fordul elő és más Chara-féléktől ment tiszta, 

 gyepeket nem alkot. Leginkább a Ch. hispida tár- 

 saságában nő, míg az aspera állandóan a Ch. cri- 

 m'íá-val kevert. Csak a f. longifoliá-t sikerült 

 találnom. 



Más Chara-félék között fejlődött a Ch. connivens 

 egyizben a budapesti műegyetem növénytani szertá- 

 rában is ; az itt észlelt növény, melyet Klein Gyula 

 műegyetemi tanár úr szívességének köszönhetek, 

 hosszú sugárkákkal bír. 



Chara tenuispina A. Br. 



Synonymák : Chara strigosa var. longispina et lonyihrae- 

 teata Kütz (Species Alg. 1843). Chara beleninophora C. Schim- 

 per (in litt. 1857). Chara tenuispina A. Br. (in Flora 1835). 



Egylaki, középnagyságú vagy igen kis növény; 

 telepe többnyire élénkzöldszínű, tiszta, ritkábban 

 inkrusztált és akkor szürkészöldszínű, kisebb gyepek- 

 ben fordul elő. A tengely vékony, majd hajlékony, 

 majd merev, gazdagon elágazik, de az ágak nagy- 

 részt csak az alsó csomókból erednek, s ekkor az 

 egész telep többé-kevésbbé bokros külsőt kap. Az 

 alacsony formákon az internodiumok rövidek, a 

 magasabb növésű alakokon a nodusok távolabbra 



