70 



esnek egymástól. A tengely internodiumain a kéreg- 

 sejtsorok száma háromszor akkora, mint a sugaraké ; 

 mind a közép, mind az oldali sejtsorok jól kifejlőd- 

 vék, csaknem teljesen egyenlők. A tüskék szórvá- 

 nyosan jelentkeznek, egyenként állanak, hosszúak, 

 hegyes csúcsuak és majd egyenesen elállanak a 

 tengelytől, majd csekély mértékben fel- vagy lefelé 

 görbültek. A mellék sugárkoszorú kétsoros, elemei 

 a felső nodusokon rendszerint hosszabbak, mint az 

 alsókon, s egészben véve többé-kevésbbó tüskékhez 

 hasonlítanak. A sugarak száma S — 11 a tengely 

 e gy- e gy nodusán, majd hosszúak, majd rövidebbek 

 és rendesen hegyes szög alatt egyenesen állanak el 

 a tenyelytől; 4—6, teljesen bekérgezett tagból és 

 egy 2 — 3 sejtü csupasz rövid végszelvényből álla- 

 nak. A sugárkák a sugarak összes csomóin körös- 

 körül fejlődnek, a hátsók mindig rövidebbek, a 

 mellsők jóval hosszabbak az oogoniumoknál, vala- 

 mennyi fokozatosan keskenyedik a csúcs felé ós 

 hegyben végződik. Az ivarszervek a sugarak alsó 

 csomóin rendesen egyes számban vannak, általában 

 kisebbek, mint más Chara-fajokon. Az oogoniumok 

 valamivel nagyobbak az antheridiumoknál és rövid 

 kis tompa koronával bírnak. Az oospórák tojásdad- 

 alakuak, barnaszinüek, aljukon kis tüskével, felüle- 

 tükön 12—14 élesen kiálló spirális lécczel ; 440— 

 480 fi. hosszúak. 



Előfordul édesvízi és félig sósvizű tócsákban, 

 mocsarakban és más sekélyebb, álló vizekben. Egy- 

 éves ; ivarérett telepeit nyáron találni. 



Formákban kevésbbé gazdag faj ; van /'. lepto- 

 phijlla és /'. brachyphylla, f. macroteles stb. 



Az irodalomban eddig ismertetett magyarországi 

 egyedüli termőhelye Fők mellett van, hol sósvizü 

 pocsolyákban Chara crinita között terem,WALDSTEiN 

 & Kitaibbl (Iter baranyense 1799 «Chara hispida» 

 név alatt teste Braun. 1. Leonhardi Die bisher bek. 

 öesterr. Armlgw. 1864.). Ezen adatot Sydow is közli 

 (Die bish. bek. europ. Char. 1882.) 



Magam nem találtam még, de láttam és megha- 

 tároztam Simonkai gyűjteményében; az apró kis, 

 bokrostelepű példányok f. depaupertata A. Br. Sza- 

 bolcs-megyéből valók és Bogdámj és Túra közt 

 úttal átvágott mocsárban tenyésztek (1877). 



Chara fragilis Dksv. 



Synonymák: Ohara vulgaris L. (Flor. Suec. 1745). Chara 

 f/lobularis Thuill. (Flor. cl. Paris 1799). Chara capillacea 

 Thuill. (u. o.) Cham pulchelld Walle. (Annus bot, 1815). 



Chara Hcduiyii Ag. (Syst. Alg. 1821). Chara pilifera (u. o.) 

 Chara virgata Kütz (in Flora 1S34). Chara trichodes Kütz 

 (u. o.). Chara fotiolata Hartm. (Skandináv. Flor. 1846), Chara 

 fulcrata Ganterkr (Oesterr. Char. 1847) stb. Chara fragilis 

 Desveaux (in Loiselour bot. Notiz. 1815). 



Egylaki, különbözően nagy telepü növény, majd 

 élénk világos, majd sötétzöldszínü, egészen tiszta 

 vagy mészkéreggel bevont s ez utóbbi esetben szür- 

 készöldszíntí. A tengely majd igen hosszúra nyúló, 

 majd igen rövid, egyenesen felálló, vékony merev 

 és nagyon törékeny. Elágazása igen változó, vannak 

 gyéren és gazdagon elágazó, bokros formák is. 



A majd hosszabb, majd rövidebb internodiumokon 

 a kéregsejtsorok száma mindig háromszor akkora, 

 mint a sugaraké, a közép kéreg- és az oldali sejtsorok 

 teljesen egyforma fejlettségűek ; az előbbiek tüské- 

 ket nem alkotnak, miért is az egész tengely tüske 

 nélküli ; a közép kéregsejtsorok csomósejtjei ritkáb- 

 ban emelkednek ki apró kis szemölcsök alakjában. 

 A mellék sugárkoszorú is igen fejletlen, két sorban 

 elhelyezett kis sejtekből alkotva. A sugarak száma 

 egy-egy noduson 6 — 9 között változik, többnyire 

 hosszúak, vékonyak, ívesen vagy mereven állanak el 

 a tengelytől ; csaknem egész hosszában teljesen be- 

 kérgezettek, az utolsó 1 —2 sejtü igen rövid végszel - 

 vény kivételével ; csomóiknak száma 5 — 8. A sugár- 

 kák a sugarak alsó csomóin fejlödnek ki és pedig a hasi 

 oldalon, hol az ivarszervek foglalnak helyet; a suga- 

 rak hátsó oldalán gyakran csak kis gömbalakú sejtek- 

 kel vannak jelezve, a sugarak felső meddő csomóin 

 pedig rendszerint egészen hiányzanak. Legtöbbnyire 

 rövidebbek az oogoniumoknál s csak ritkábban 

 emelkednek rajtok túl; számuk rendesen 4. Az 

 ivarszervek középnagyságúak, egyenként, ritkán pá- 

 rosan fejlődnek a sugarak csomóin. Az oogoniumok 

 hosszúkásak, a koronasejtek többé-kevésbbé nyúl- 

 tak, tompa csúcsaikkal összezáródnak vagy gyengén 

 szétállanak. Az Oospora hosszúdad, mészköpenyré- 

 teggel bír, fekete színű, alján kis tüskét, felületén 

 13—14 kiemelkedő spirális léczet visel; hossza 

 550—600 (*. 



Igen gyakori növény ; a legkülönbözőbb termőhe- 

 lyeken előfordul, de mégsem oly közönséges és min- 

 denütt tenyésző, mint a Ch. fcetida. Egynyári és 

 többéves is, sekélyebb vizekben egynyári, a mélyebb 

 vizekben kitartó. Ivarérett telepeket egész nyáron és 

 még késő ősszel is találni. 



A Chara fragilis formákban igen gazdag. Az 

 egyes formák, valamint a más Chara-fajokon is a 

 telep különböző részeinek fejlettsége, valamint a 



