De vestlandske fjordes hydrografi 17 
av alle de indre fjorde falder elver ut, som danner avløp for store 
og rike nedslagsdistrikter. Av kartene over nedbøren for aarene 
1912 og 1913 (se fig. 2) fremgaar at den aarlige nedbørmængde er 
meget stor. 
1 
=== 
=== a 7 
om — £7 
Å VT We ag 
3 Ed Å . 
= m === ==; Ta 
Lh —— See 2 
vy! _— = Se == : i 
AM === =? = 
ods Gel Å EE? a 3 
= ===) pr 4 H | 
= Th f = 
ie B 
GOE 
7 
vil 
| 
—— 
å 
HET 
ae 
DAR Sj 
ml 
in 
n — A 
r: =) SS 
1200 ===) 
== 
—_ 
== 
=i 
——— nr 
Sv Å == 
V 28 375 
I 
& 
‘i 
a Hp 
Fig. 2b. Nedbørhøiden i mm. paa Vestlandet i 1913 
(efter ,Nedboriagttagelser i Norge“). 
Nedbørmængden veksler betydelig i aarets løp. Forholdene i 
Bergen er med større eller mindre nøiagtighet repræsentative for 
det vestlige Norge (53, s. 5). Maanedsnormalen er for Bergen 
me. 5 19): 
Jan. Febr. Mars Apr. Mai Juni Juli Aug. Sept. Okt. Nov. Dec. 
PO Er OO0A NOS. 106 153 196 227 240 202- 210 
Vaaren er den tørreste aarstid. OQgsaa sommeren er relativ 
tør. Høsten derimot er meget nedbørrik. Da kommer der gjennem 
elvene meget ferskvand ut i fjordene. Dette bevirker en øket 
