20 Torbjorn Gaarder 
Fiiissigkeit unter dem Quecksilberdruk 0™ 76 absorbirt werden, 
Absorptionscoéfficienten.* 
I den senere tid har fysikerne og kemikerne forladt den av 
Bunsen givne definition og er gaat over til én, som man direkte kan 
utlede av Henry's lov. Loven sier som bekjendt, at ved konstant 
temperatur t° er koncentrationen av den opløste gas proportional 
med trykket av den frie gas. Koncentrationen av oplost gas er 
forholdet mellem oplost gasmængde og væskemængde. Den angives 
i antal cc gas av 0° og 760 mm. tryk som findes opløst pr. 1000 
ec væske, og kaldes som for nevnt oploseligheten. 
Absorbtionskoefficienten slik som Bunsen definerte den blir 
altsaa bare et specialtilfælde av opløseligheten, idet trykket av den 
frie gas da er = 760 mm: 
Kaldes absorbtionskoefficienten for « og opløseligheten for A, 
kan forbindelsen mellem dem uttrykkes paa folgende maate, naar 
p er gastryk og t temperatur: 
=F (p, i @ =k SAO 
p = 760 
Nu for tiden mener man med absorbtionskoefficient (A): den 
mængde gas — uttrykt i ce av 0° og 760 mm. — som opløses i 
1000 cc væske ved 0° og 760 mm. gastryk d.e. 
=k = ¥ (760,0), 
1. == 7100, ob == © 
hvilket er oploseligheten ved O° og 760 mm. tryk. 
Er en væske i berøring med en gasblanding, vil hver enkelt 
gas absorberes som om de andre ikke var tilstede (Dautons lov). 
Der forutsættes at ingen av dem reagerer kemisk med væsken. 
Men nu er oploselighetskoefficienten i en og samme væske forskjel- 
lig for de forskjellige gaser. Følgelig maa den procentvise sam- 
mersætning av gasblandingen efterat en del er absorbert ha for- 
andret sig noget, selv om totaltrykket forblir uforandret. 
Ute 1 naturen er sjøvand og luft i berøring med hinanden. 
Surstof og kvælstof vil absorberes i ulike mængder, og derfor vil 
den procentvise sammensætning av den luft som ikke absorberes 
maatte bli en anden end før. Men forandringen vil allikevel ikke 
merkes, fordi luftatmosfæren er vældig i forhold til den lille del, 
som absorberes. 
Ganske anderledes er det, hvis man med største nolagtighet 
vil undersøke opløseligheten av surstof i sjøvand og anvender en 
luftatmosfære av konstant sammensætning (som f. eks. JACOBSEN 
