24 Torbjørn Gaarder 
0, 
Tr 5 er blit kaldt 
,den relative surstofmængdeprocent*. Denne værdi opføres i almin- 
delighet i tabellerne sammen med den surstofmengde, O02 som blev 
fundet. | 
For alle værdier under 100 er da vedkommende sjøvandsprøve 
umættet med surstof, for værdier over 100 er den ,overmættet*. I 
sidste tilfælde spiller imidlertid det dyp, hvori prøven blev tat en 
vigtig rolle. Var den tat i overflaten hvor trykket er 760 mm, 
vilde sjøvandet virkelig være overmættet. Fr den derimot tat i et 
dyp paa a meter, kan sjovandet her nede paa grund av trykket 
- holde mere surstof opløst uten at være overmettet. 
Man kan paa følgende maate faa et begrep herom. For om- 
trent hver 10 meter man kommer ned under overflaten stiger tryk- 
ket med 1 atmosfære. I dypet a meter hersker da trykket 1 + % 
atmosfære. Kunde vandet løse 0' ce surstof 1 overflaten, vil det i 
dypet a meter kunde oplose 0% (1 -+ 7) cc. For altsaa at se om 
vandet 1 å meters dyp var overmættet éifer ikke, maa man dividere 
de fundne ce surstof med 02 (1 + 7). Er dette forhold større 
end J, saa er vandet overmættet med surstof i a meters dyp. 
Hvad man tidligere har kaldt ,den relative surstofmængde* 
gjælder hvad metningsgraden angaar bare for vand i overflaten. 
Dette forhold, = kunde derfor bedre kaldes surstoffets poten- 
tielle uer I overensstemmelse hermed skal vi kalde 
det forhold, 7 vr rs 
meter) hvorfra Arten er tat for surstoffets mætningsgrad in 
Mætningsgraden multiplisert med 100, 
+ 3) Som faaes naar hensyn tages til dypet (a 
situ. (Som man ser er forholdet =: bare et specialtilfælde av 
Gr te 
(4+ 25) idet her a 0). 
Paa lignende maate har man da uttrykkene surstoffets po- 
02 
tentielle metningsgradprocent ae og surstoffets mæt- 
100 0, 
10 (1 Fy). 
Naar i almindelighet intet andet sies, er der ved ,mætnings- 
grad* og ,surstofprocent* ment den potentielle metningsgrad og 
den potentielle mætningsgradprocent. At sjøvandet er ,overmættet* 
vil si at surstofprocenten er større end 100. 
ningsgradprocent in situ 
