Torbjørn Gaarder 
oP) 
Ved hjelp av et isopleth-diagram (51, s. 174) kan man 
skaffe sig udmerket overblik over de vekslinger, som surstoffet paa 
en station er underkastet i aarets lop og fra aar til aar 1 de for- 
skjellige dyp. Paa denne maate faar man en tydelig og grei gra- 
fisk fremstilling av vedkommende fjordavsnits eller fjords ventilation. 
Diagramet tegnes ved at man som abscisse avsetter tiden og 
som ordinat dybden. Fig. 11 viser langs abscissen aarets maaneder 
fra oktober 1912 til og med oktober 1913. Langs ordinaten er 
dybden avsat indtil 80 meters dyp. For det tidspunkt undersokel- 
sen blev foretat findes et tilsvarende sted paa abscissen. Ved hjælp 
av stationskurven findes, i hvilket dyp der var opløst f. eks. 7.0, 
6.0, 5.0 etc. ce surstof pr. 
NS siler RE 
: = wee <a | fores i diagramet i de til- 
Ter | svarende dybder, ret under 
(a = ee det avmerkede sted paa 
KE 
30 IE 
: Bess er REN abscissen (angit ved en 
ed era prikket linje). 
ia a EN For hver station som 
60) nl Å | || blev tat i aarets lop faaes 
olf | ser paa denne maate en ko- 
al ole | | | | || lonne med surstoftal i 
Fig lla. Mofjord. Veksling i surstofmængde. diagramet. Forbindes alle 
de punkter som angir like 
mængder surstof med hinanden, faaes kurver som vi vil kalde 
oksygen-isoplether. oe 
Disse oksygen-isoplether viser surstofmængden i en bestemt 
dybde ved et git tidspunkt, og samtidig angir de hvorledes surstof- 
mængden varierer i de forskjellige dyp med aarstiden. Paa lignende 
maate tegnes diagram over surstofprocenten — den potentielle 
mætningsgradsprocent — hvorved man faar surstofprocent- 
isoplether. 
Av fig. 11 a og b fremgaar alt det, som karakteriserer gasfor- 
holdene i Mofjord: Surstofgradienten er meget stor. Oksygen-iso- 
pletherne har alle et meget jevnt, horisontalt forløp. Bare 8 cc 
og 7 cc isoplethene — som ikke kommer dypere end 20 meter — 
viser sig litt mere bugtet. En noget større variation av gasmæng- 
derne med aarstiden finder man kun i de øverste lag ned til 20 
meter. Men ogsaa her er vekslingen liten. Saltgehalten viser, at 
disse lag er opstaat ved blanding av tilført elvevand med underlig- 
