De vestlandske fjordes hydrograti 65 
men som alle slike processer foregaar den meget langsomt (se kap. VI). 
I Mofjord hvor surstofgradienten er stor, vil diffusionen være for- 
holdsvis rask. Det samme gjælder for det oploste svovlvandstof. 
Men allikevel maa vi anta, at diffusionen spiller en helt under- 
ordnet rolle i forhold til eirkulationsstrømmene som utbredelsesmid- 
del for de to gaser. Kan hende, at der nede ved bunden hersker 
slike forhold, at diffusionen blir den vigtigste, men ogsaa bare her. 
Et udmerket eksempel paa hvor daarlig den er som transportmid- 
del er git av Htrner for Bodensjøens vedkommende (se kap. VI). 
Vi maa derfor anta, at i Mofjords dypere vandlag — fra 
30—40 meter av — er cirkulationsstrømmene av avgjørende 
betydning for gasfordelingen. De forklarer ogsaa paa en enkel 
maate, hvorfor forholdene er slik som de er hele aaret gjen- 
nem. MHovedtilforselen av surstof er i overflatelagene, av svovl- 
vandstof ved bunden. Med de ovenfor omtalte strømme — og del- 
vis ved diffusion — føres ovenfra stadig nye mængder surstof ned- 
over, nedenfra stadig nye mængder svovlvandstof opover. Likevegt 
hersker i 60 meters dybde, hvor der stadig tilføres ekvivalente mæng- 
der surstof og svovlvandstof. Som man vil forstaa, er ikke denne 
dybde hvori surstof og svovlvandstof forekommer ved siden av 
hinanden uforanderlig. Hvert aar og likeledes fra aar til aar fore- 
gaar der sikkert smaa vekslinger, og aarsaken hertil maa søkes 1 
de meteorologiske forhold og deres indflydelse paa de hydrografiske 
forhold i Mofjord. 
Kap 1. 
Nordaasvandet. 
Omtrent en halv mil syd for Bergen ligger Nordaasvandet. 
Dette fjordavsnit har meget tilfælles med de norske østerspolier, 
beskrevet av HerLranD-HANsen (15 og 16). Ved Strømme staar det 
i forbindelse med fjorden utenfor gjennem en 30 til 40 meter lang 
og omtrent 10 meter bred kanal, hvis dybde kan anslaaes til ca. 
3 meter ved middelvandstand. Fjordpartiet utenfor har dybder 
under 100 meter. Først naar man kommer ut til selve den del, 
der forbinder Korsfjord med Byfjord er der større dyp (se fig. 12). 
Like utenfor Strømme gjør fjorden en bøining i sydlig retning som 
kaldes Dolviken. Vi har her en station paa det dypeste parti 
