68 Torbjørn Gaarder 
Et profil av Nordaasvandet gir fig. 14. (Snitlinjen er tænkt lagt 
gjennem 1, 2, 3 og indover i fig. 12). Profilet gir et godt billede 
av hvor avstængt de indre partier er fra fjorden utenfor. 
Tilløp fra noget større nedslagsdistrikt har Nordaasvandet ikke. 
En liten eiv falder ut ved Hop og én i første kulp fra Strømme. 
Desuten kommer flere smaabække ut i vandet. Men tilførselen av 
ferskvand er stor nok til at gi overflatelagene saa lav saltgehalt, 
at vandet ligger tilfrosset en del av vinteren. 
Fig. 12 viser hvor de forskjellige undersokelsesstationer 1, 2, 
3, 4 og 5 ligger indenfor Strømme. Gasforholdene paa hver sta- 
tion skal først behandles, hvorved man faar anledning til at danne 
o 2km  Stromme 
Dolviken 
Nordaasvandet 
Fig. 14. Profil av Nordaasvandet. 
sig et billede av forholdene i Nordaasvandet. Derefter skal vi be- 
tragte forholdene i fjorden like utenfor Strømme, paa stationen i 
Dolviken. 
St. 1. Kulpen indenfor Strømme. 
Kulpen blev undersøkt første gang den 31 august 1912. Kurver 
for surstofmængde og surstofprocent er git i fig. 15. Ned til 10 meter 
var vandet godt ventilert. Fra 10 meters dyp avtok surstofmæng- 
den meget hurtig, og allerede i 20 meter var der bare 0,08 cc pr. 
liter. I 40 meter var ethvert spor av surstof forsvundet, og i 45 
meter kunde svovlvandstof paavises. Fra omtrent 12 meter og til 
bunds hadde altsaa vandlagene været i ro en tid, stagnert hvorved 
surstoffet gradvis var opbrukt. Nogen overmætning i de øverste 
meter blev ikke paavist; derimot viser figuren, at der i 10 meter 
var en surstofprocent større end 110. Senere paa høsten d. 2 oktober 
var forholdene begyndt at forandre sig (se fig. 16). I 20 meter 
var der 4,84 cc surstof, og vandlagene var forholdsvis godt ventilert 
ned til denne dybde. I 30 meter var derimot alt surstof opbrukt. 
Den 12 november viste de øvre vandlag sig bedre ventilert (se fig. 
17). I 20 meter var der nu 5,44 cc; men fremdeles var alt surstof 
vek i 30 meter. Vaaren 1913, den 26 mars var kulpen fuld- 
