98 _ Torbjørn Gaarder 
fjorden maa sies at være meget godt ventilert paa denne aarstid 
(se kurven for surstofprocenten). 
Den 30 mai var overflatelagene meget surstofrike (se. fig. 69). 
Overflaten hadde en surstofprocent = 115, og ned til 30 meter 
var procenten større end 100. Surstofmængden avtok raskt fra 0 
til 10 meter, for saa at avta mere langsomt ned til 75 meter, hvor 
der var vel 6 cc. Herfra og til bunds var fjorden li av nogen- 
lunde homooxygent vand. 3 
Utover sommeren stiger temperaturen i de mms lag som 
følge av solstraalernes absorbtion. Den 28 august var derfor over- 
%0,: 70 80 90 %02: 70 80 90 100 10 : %0,:70 80 90 100 
6 6 7 Bøe 6 7 
200| ose 
Fig. 65. Fig. 66. Fjøs 67. 
_ Radøfjord 31, 1912. Radøfjord 9 1912. Radøfjord 19 1912. 
flaten fremdeles overmættet, og helt ned til 20 meter vår surstof- 
procenten større end 110 (se fig. 70). I 5 meters dyp synes phyto- 
plankton at ha været særlig virksomt. Fra 20 meter avtok sur- 
stoffet hurtig, fra vel 7 cc til ca. 5.5 ce i 40 meters dyp. Herfra 
og ned til 120 meter holdt surstofmængden sig nogenlunde konstant, 
for saa at økes til ca. 5.9 cc i bundlagene. 
Fra 100 meter og til bunds var følgelig Seta eee stor 
like fra tidlig om vaaren. Den forandret sig heller ikke noget 
større i løpet av sommeren. Men da vi den 7 november under- 
søkte Radøfjord, var der adskillig forandring (se fig. 71). I over- 
flaten var der ingen overmætning, og fra ca. 6 cc i 10 meter 
avtok surstofmengden jevnt nedover til ca. 5 ce i 190 meter. 
Surstofmængden var altsaa avtat adskillig saavel i overflatelagene 
som i de dype lag, bare mellem 40 og 60 meter var den øket noget. 
