De vestlandske fjordes hydrografi 107 
stofprocenten var i alle dyp større end 80, og fra 50 til 180 meter 
varierte surstofmængden bare med to tiendedels cc. Ogsaa den 
9 oktober var forholdene temmelig ensartet (se fig. 78). I de 
øverste lag var der foregaat en svak økning av surstofmængden; 
men ellers hadde ikke nogen større forandring fundet sted. Senere 
paa høsten, d. 21 november viser fig. 79 at surstofmængden frem- 
deles var tiltat i de øvre lag’ned til ca. 75 meter; men herfra forblev 
den nogenlunde uforandret som før. Den 18 mars 1913 (fig. 80) 
%0,:-80 90 100 1/0 %Q: 80 90 100 
€C.0,:55 6 7 eCO:55 6 G) 
Om Om 
Je 
eit 
ane 
ia 
Be. 
HH 
4 
20 
40 
60 
80 
100 
250 
200 
Fig. 77. Fig. 78. Fig: 79. 
Strudshavn */g 1912. Strudshavn "/;9 1912. Strudshavn 21/,, 1912. 
var surstoffet oket betragtelig i alle dybder ned til ca. 150 meter, 
mest i de øverste lag ned til 50 meters dyp, hvorfra tilveksten var 
omtrent konstant = */10 ce. I 230 meter var der bare 5,30 cc, 
og dette tyder paa at vandet i de dypeste lag av kulpen ikke var 
blit utluftet endda. Ogsaa de dypeste lag var blit utluftet d. 1 
juni (se fig. 81), hvor kurvene viser at fra 50 til 200 meter var 
vandet homooxygent med 6,0 ce pr. liter. Surstoffet var avtat en 
del siden sidste undersøkelse fra overflaten og ned til ca. 100 meter. 
Utover høsten (d. 28 aug.) fortsatte surstofmængden at avta (se 
fig. 82), og da særlig i vandlagene mellem 50 og 150 meter. Endnu 
senere d. 10 november (se fig. 83) var det fra 150 meter og til 
bunds, samt fra overflaten og ned til ca. 40 meter at surstoffet 
var avtat. | 
Først gjennem isoplethdiagrammene 1 fig. 84 faar man imidler- 
tid klar oversigt over forholdene. Da undersøkelserne bare er dre- 
vet vel et aars tid ved Strudshavn, er det vanskelig at si noget 
