De vestlandske fjordes hydrograti ti 
lenger man kommer ind i Byfjord. Isooxygener vil vi kalde de 
kurver som i et ,,snit* forbinder steder med like stor surstofmængde. 
I de øverste 50 meter er det dog ikke tilfælde, her løper de om- 
trent horisontalt. Dette staar antagelig i forbindelse med de hori- 
sontale strømme i de øverste vandlag. De søker stadig at utjevne 
forholdene. Her oppe kan dog allikevel vekslingerne være forholdsvis 
%0,:80 90 100 HO 
6 7 
Struasnhavw Kleppestø Nordnes Ask 
Om — ===. 
| 
| 
| 
t 
ce 0,:5 
OF 
Fig. 85a. Byfjord, august 1912. Fig. 85b. Kleppestø 72/g 1912. 
store, da de enkelte faktorers indtlydelse varierer noksaa meget. 
Nede i dypet er det derimot anderledes. Her virker de surstof- 
økende og surstofmindskende faktorer langt mere konstant, og det 
er bare at vente at jo længere ind i fjordene vandet fra kysthavet 
kommer desto ,,eldre“ blir det, desto mere vil surstofmængden avta. 
Ut for Ask Signal er alle følgende undersøkelser foretat. Den 
21 septbr. 1912 var surstofforholdene slik som fremstillet 1 fig. 88. 
I 100 meter blev der fundet en surstofmængde, 6,01 cc, som sand- 
synligvis er for stor. En eller anden feil maa ha sneket sig ind, 
enten under tapningen eller ved analysen. Vi har derfor ikke tat 
hensyn til denne bestemmelse ved tegningen av isoplethdiagrammet. 
