De vestlandske fjordes hydrografi 115 
ned til ca. 200 meters dyp i fjorden indenfor. Man ser (fig. 84 a) 
hvorledes 5,5 cc-isoplethen ved Strudshavn holder sig nede i ca. 200 
meters dyp vinteren 1912. Inde ved Ask Signal derimot findes den 
utover eftersommeren i ca. 140 meters dyp, men gaar i tiden sep- 
tember —november mot dypet og naar ca. 200 meters dybde i slut- 
ten av 1912. Antagelig er det høststormene som paa denne aars- 
19/2 
Vill IX 1) VIL VIII 1X x it Iv 
mrs TAGER SLT Rå 
Fe ST ANT 
a. \ SSS RRS 2eN eee 
Nee ANN 
BENE SONG BS NC TA 
NR SSRS ARASH 
FN SN IN NAA OAR bi 
GNIN NRS TRA NGL 
NT SR NONE NN 
PAN INE SINNNEN EVA IAA 
GE SSVG 
CNS Sie SSA TRAN 
SSN HA 
Waal 
ITI NVNNEN NCAR VAN 
Fig. 95a. Byfjord ved Ask Signal. Veksling i surstofmengde. 
50 
/00 
200 
300 
tid har været aarsak til utluftningen av vandlagene ned til 200 
meters dybde. 
I de indre fjorde, Herløfjord og Osterfjord, kan man derfor 
ogsaa vente en utluftning i slutten av 1912 eller i de aller første 
maaneder av 1913 — men ikke dypere ned end til ca. 200 meter. 
Ut paa vaaren 1913, i tiden april—juni, foregik der nok en 
indstrømning med surstoføkning i de dypeste partier ved Strudshavn, 
slik som allerede omtalt ved behandlingen av Strudshavnavsnittet. 
Ved at betragte diagrammerne for Byfjord ved Ask Signal finder 
man, at i tiden juli—august foregik utluftningen av Byfjords dypeste 
partier. I fjordene indenfor kan man derfor vente, at der maa 
foregaa en lignende utluftning av deres bundlag litt senere. 
Utluftningen av de dypeste lag kom i 1913 saa pas lang tid 
