De vestlandske fjordes hydrografi 119 
gaar det tidspunkt da fornyelsen av de dypere lag finder sted (for sta- 
tionen ved Ask Signal er særlig 5,9cc¢-isoplethen karakteristisk). Den 
største surstofmængde som blev fundet i 200 meters dyp ved Struds- 
havn (6,03 cc i mars) var bare én tiendedels cc større end den som 
blev fundet ved Ask Signal (5,94 cc i august). Man ser ogsaa at 
ute ved Strudshavn er vandet gjennemgaaende litt friskere end 
inde ved Ask Signal (se 90 °/o isoplethen), dog er forskjellen nok- 
saa liten. 
Salhusfjord. 
Salhusfjord forbinder Osterfjord med Byfjord og Herlofjord. 
Efter de topografiske forhold er den en del av Osterfjord (se fig. 
40:70 80 90 100 110 /20 
% 80 Joo Ho 12 2 
ec0,: 5 FG PR ES 6 ZL 
EG VErøreng eae a 
EPER S me 
ees | 
Vase ean 
J Se eae 
1 
mr 
ot NN 
NN rige 
Fie, 96. Salhusfjord 17/35 1913. Fig. 97. Salhusfjord */g 1913. 
NE 
Må 
50 
400 
as 
| 
JAER 
NE 
75 og 76 samt fig. 102 og 104). Den blev nøiagtig oploddet av 
Biologisk Station vaaren 1914 og viste sig at være 5—600 meter 
dyp, jevnt synkende indover mot Osterfjord, hvor bundpartierne 
gaar umerkelig over i hinanden. Byfjordens bund falder brat, 
mens Herløfjordens bund skraaner jevnt nedover mot Salhusfjords 
sydlige bundparti. Forbindelsen mellem Osterfjord, Byfjord og 
Herløfjord kan derfor ikke være bedre, og det er meget vigtig 
da det er gjennem Salhusfjord de utveksler sine vandmasser. 
Særlig tillater fjorden en god forbindelse mellem Byfjord og Oster- 
fjord ned til vel 300 meter, da de gjennem den ligger i umiddelbar 
forlengelse av hinanden. Herløfjord danner en sidegren, hvorved 
forbindelsen ikke blir saa fri. 
9 
