De vestlandske fjordes hydrografi 129 
paa stationen ved Hammer (fig. 106 og fig. 110), ser man at surstoffet 
er underkastet de samme vekslinger ned gjennem dypet paa begge 
stationer. Den terskel som ved Hosanger naar op til ca. 400 meter 
har liten indflydelse paa ventilationsforholdene i det vand som findes 
dypere end 400 meter. Vandet er bare en liten smule friskere 
ute ved Hammer. Sammeuligning viser, at der er en differanse 
surstofmængden paa omtrent 0.1 cc mellem det vand som findes fra 
400 meter i Hammerdypet og det tilsvarende i Bjørsvikdypet. I 
ee 70 2 90 ae 1/0 
Cap pe 
JE 
CCOi4s 5 
% 02: 70 ay 90 se (10 ME 130 140 
oe | 
MTT 
mø 
se 
Fig. 115. Fig. LG 
Osterfjord ved Bjørsvik 1/;) 1912. Osterfjord ved Bjørsvik ”/g 1913. 
det hele tat er altsaa surstoffordelingen horisontalt indefter fjorden 
temmelig ens i Osterfjords bundvand. 
Fra overflaten og ned til ca. 10 meter var der opløst noget 
mere surstof i fjordvandet inde ved Bjørsvik end ute ved Hammer. 
Jo længer man kommer ind 1 fjorden, desto lavere er saltgehalten 
i de øverste vandlag og desto større blir vandets evne til at holde 
surstoffet opløst. Ogsaa andre faktorer spiller her ind, saa det er 
vanskelig at si om ferskvandtilførselen og mægtigheten av overflate- 
laget er av avgjørende betydning eller ikke. 
Fra 20—30 meter og nedover til 300 meter var vandet friskest 
ute ved Hammer. Gjennemsnitlig var der opløst ca. */10 ce mere 
i fjordens ytre del. Undersøkelserne blev foretat i den aarstid, da 
de intermediære lag (ned til ca. 350 m.) var blit utluftet gjennem 
