136 Torbjørn Gaarder 
ikke forekommer paa langt nær saa talrik som mellem 50 og 150 
meter, bevirker altsaa en indstrømning av relativt friskt vand en 
typisk ,sløife*dannelse av isoplethene. 
Man vil ogsaa lægge merke til hvorledes isoplethene — sam- 
tidig med at utluftningen finder sted —- viser et intermediært mini- 
mumslag mellem ca. 400 og 450 meter. Senere, vinteren 1913— 
1914, gaar de forholdsvis hurtig opover mot 300 meter, og viser i 
februar 1914 noksaa surstoffattig vand i 400 meter. Isoplethene 
angir her meget tydelig, hvorledes det gamle bundvand blev hevet — 
opover av det indstrømmende vand. 
Utover vaaren 1914 ser det igjen ut til, at en utluftning fandt 
sted; men da der ikke senere er foretat undersøkelser, er det 
umulig at si noget nærmere om forholdene. 
Diagrammene over Osterfjord er saaledes meget interessante. 
De viser den aarlige veksling i de øvre lags surstofmængde, den 
aarlige vandfornyelse ned til ca. 350 meter, og fornyelsen av bund- 
vandet slik som den foregaar naar der en tid forut har været gun- 
stige meteorologiske forhold. 
For bedre at kunne sammenligne forholdene i Osterfjord med 
dem i Byfjord henvises til fig. 117c. Efterhvert som man bevæger 
sig ind gjennem Byfjord, fra Strudshavnpartiet gjeinem Ask Signal- 
partiet og Salhusfjord til Osterfjord ved Hammer sees, at surstof- 
mængden avtar gradvis jo længer ind man kommer. 
Ved at betragte 6cc-isoplethens forløp ved Strudshavn, fig. 84, 
ved Ask Signal, fig. 95 og ved Hammer, fig. 1176 ser man dette 
tydelig. Vi ser bort fra selve overflatelaget, hvor det omvendte i 
almindelighet er tilfælde. Her avtar nemlig saltgehalten jo længer 
man kommer ind, og i tilsvarende grad økes vandets evne til at 
holde surstoffet opløst. 
Aarsaken til at surstofmængden avtar efterhvert som man kom- 
mer længer og længer ind i fjordene ligger dels i at vertikaleirku- 
lationen naar mindre og mindre dypt ned, men mest i at jo længer 
ind i fjordene vandet er, desto ældre er det desto længer tid er 
det siden vandet strømmet ind fra Kysthavet. 
Diagrammene synes vise, at der ikke gaar nogen større tid 
mellem naar fornyelsen av de dypere vandlag begynder ved Struds- 
havn, ved Ask Signal og ved Hammer. De undersøkelser som er 
foretat er imidlertid altfor faa til at kunne gi underretning om 
tidsforskjellen og den tid det tok, før indstrømningen var færdig. 
Paa grund av den aapne forbindelse mellem fjordene er det 
