150 Torbjørn Gaarder 
fuldstændig samme fordeling og samme surstofmængde ned gjennem 
vandlagene til en dybde av 200 meter. De største differanser var 
bare én tiendedels ce. 
Hjeltefjord er altsaa horisontalt meget ensartet ventilert ned 
til 200 meter. De terskler som findes i fjorden har liten eller saa 
godt som ingen indflydelse ned til denne dybde. 
Diagrammene i fig. 142 a og b viser det samlede ie av 
%0,: 80 90 100 40,: 90 100 110 40,: 80 90 100 
> OQ; 6 7 é 
Dage 
Gr 
«SJ 
co Af 
Fig. 139. Fig. 140. Fig. 141. 
Hjeltefjord **/, 1914. Hjeltefjord *%/, 1914. Hjeltefjord ved 
Bratholmen 1 1912. 
undersøkelserne.  Hjeltefjord er udmerket ventilert hele aaret. 
Surstofmængden varierte mellem 7.25 og 5.70 cc, surstofprocenten 
var aldrig lavere end 85 og størstedelen av aaret var den over 90 
selv i de dypeste lag, fra høsten 1912 til vaaren 1914. Bare i de 
øverste 75 meter var der nogen større veksling i surstofmængden. 
Her virker plankton og vertikaleirkulation. 
I en aapen fjord som Hjeltefjord, hvor kystvandet let kan 
trænge ind i alle dybder, maa man derfor paa forhaand vente nok- 
saa ensartede forhold ned gjennem dypet. Jo mere der trænger ind 
av homooxygent vand og jo mere samtidig de forskjellige lag ut- 
luftes, desto mindre blir surstofgradienten og desto steilere forløper 
isoplethene. Da der i en slik fjord stadig er større eller mindre 
tidevandsbevægelse i lagene, vil surstofmængden kunne avta omtrent 
like hurtig i alle dybder (isoplethene forløper steilt), undtagen i de 
øverste lag hvor planktonmængden er stor, og i de dypeste lag 
hvor den horisontale bevægelse er mindre sterk. 
