152 Torbjorn Gaarder 
synlig at de dypeste partier er fyldt med vand som en tid av 
aaret er relativt i ro. ‘iden like før indstromningen om vaaren 
er bedst egnet til at paavise dette (se fig. 133 og diagram- 
met, fig. 142). Men materialet er for litet til at gi nærmere op- 
lysning om forholdene her nede. 
Diagrammene i fig. 142a og b er karakteristiske for en fjord 
som er udmerket godt ventilert hele aaret. Men ogsaa Hjeltefjord 
1912 1913 19/4 
X XI XU | 1 th IV Vv vi VIL VIII AX X x) Xi I Nl UNN Vv 
“CELLS EE TFT 
IE Sa 
Je 
“a 
DE 
Veng = 
RENT TAR TI 
NER 
As 
Ba N 
Sa //mi 
JA 
Se 
Eee i 
ARNE 
EAR ASKE ap 
AON SSAC Ene 
eer PT NM 
Fig. 142b. Hjeltefjord. Veksling i surstofprocent. 
har en tydelig aarlig periodisitet i alle lag, selv om surstofgradienten 
er noksaa liten. 
Den fjord som ligger Kysthavet nærmest og har den bedste 
forbindelse vil først faa sine vandmasser fornyet og utluftet, naar 
der strømmer vand ind. MHjeltefjord fik derfor allerede i februar 
1913 utluftet sine vandmasser ned til ialfald 250 meters dybde. 
- Vandet var da overalt meget surstofrikt (over 6.3 cc) og surstof- 
procenten var ikke lavere end 94. LEfterhvert som vaar og sommer 
gik, avtok surstofmængden i de dype partier langsomt, slik som 
isoplethene viser. En undtagelse dannet vandlagene i 250 meters 
dybde. Her syntes der at foregaa indstrømnins ogsaa utover som- 
meren 1913. Dette er i god overensstemmelse med de indstrøm- 
ninger som blev paavist i Byfjords og Osterfjords bundlag samme 
aar. Utover høsten og vinteren 1913 avtok surstofmængden lang- 
