158 Torbjorn Gaarder 
1914 var derfor Korsfjord opfyldt av vand med omtrent 6.0 cc sur- 
stof fra 100 meter og til bunds. Høsten 1913 var altsaa forholdene 
slik, at der ikke foregik nogen intermediær indstrømning som høsten 
1912. Den fandt først sted i begyndelsen av 1914. Undersgkel- 
serne i første del av mars viste, at der var begyndt indstrømning 
over terskelen, hvorved lagene ned til 400 meter blev utluftet. 
Derimot ikke de lag som laa dypere. Her var surstofmængden 
avtat til ca. 5.90 cc. Men i slutten av april var ogsaa disse lag 
blit mere surstofrike. Fra nu av synes der at ha hersket rolige 
forhold i vandmasserne til ut paa eftersommeren. Da strømmet der 
igjen ind vand i Korsfjord. Det sank ned til en dybde av 400— 
500 meter, men var ikke tungt nok til at utlufte de endnu dypere 
vandlag. Høsten 1914 foregik der altsaa som i 1912 en intermedier 
indstrømning, denne gang mellem ca. 350 og 550 meter. 
Man ser at paa grund av sin beliggenhet og forbindelse med 
Kysthavet har Korsfjord god anledning til at faa sine vandmasser 
utluftet. Som oftest foregaar der indstrømning baade vaar og høst. 
Store partier faar da tilført friskt vand. Saaledes hadde det vand 
som kom ind i 500 meters dybde en surstofprocent = 98 baade i 
1913 og 1914. 
Det vand som strømmer ind over terskelen synker ned til den 
dybde, hvor vandlagene har de samme tæthetsforhold. Det friskeste 
vand vil derfor kunne findes i forskjellig dybde fra aarstid til aarstid 
og fra aar til aar nede i de dypere lag. Begynder indstrømningen 
intermediært og først senere i de dypeste lag, forløper isoplethene 
som fra høsten 1912 til vaaren 1913. Da strømmet der først ind 
vand i 300—400 meter og derpaa i 400—600 meter. Litt ander- 
ledes forløp indstrømningen 1 1914. Den begyndte i 400 meter og 
fortsatte indtil lagene mellem 150 og 600 meter var blit utluftet. 
Nogen maaneder senere foregik der nok en indstrømning og utluft- 
ning i 400 —500 meter. Herom gir altsaa oxygen-isoplethene op- 
lysning. 
I fjordens øverste lag er vandmasserne i horisontal bevægelse. 
Her bevirker tidevandet en stadig utveksling mellem Korsfjord og 
Kysthavet ned til terskelens sadeldybde. Her virker ogsaa verti- 
kalcirkulation og phytoplankton. Ventilationsforholdene er derfor 
altid meget gode. 
Av undersøkelserne i de øvrige fjorde synes fremgaa at zoo- 
plankton forbruker meget surstof mellem 50 og 150 meter. I Kors- 
