De vestlandske fjordes hydrografi 159 
fjord vil antagelig den vertikale fordeling av plankton ogsaa ha 
meget tilfælles med den i Kysthavet. 
Mellem de øvre lag, hvor horisontale strømme «er sterke, hvor 
vertikaleirkulation og phytoplankton virker, og de lag hvor ventila- 
tionen foregaar gjennem indstrommende vandmasser en eller to ganger 
om aaret, er der i Korsfjord et parti hvor surstofmængden er min- 
dre end baade høiere oppe og dypere nede. 6.0-cc- og særlig 6.1- 
ec-isoplethen viser sammen med 90°/o-isoplethen grænsen for dette 
intermediære minimumslag, hvis mægtighet veksler adskillig med 
aarstiden. Noget utpræget minimumslag er det ikke, surstofmæng- 
den er bare én til to tiendedels cc lavere end i de tilgrænsende lag. 
Størstedelen av aaret ligger laget mellem 75 og 200 meters 
dybde, men tiltar i mægtighet saavel opover som nedover, efterhvert 
som sommeren og høsten gaar. Zooplankton spiller sikkert en vigtig 
rolle ved dannelsen av dette lag. Grænseflaten opad veksler 1 overens- 
stemmelse med planktons optræden. Den nedre grænseflate er des- 
uten meget avhængig av en anden faktor, vandfornyelsen. Saafremt 
der gaar lang tid mellem hver gang vand strømmer ind fra kysthavet, 
vil de dypere lag avta mere i friskhet end naar der kun gaar kort 
tid. Av den grund gik 6.0-cc- og 90°/o-isoplethen mot dypet 
høsten og vinteren 1913, hvorved laget fik en veldig megtighet. 
Men saasnart utluftningen av de dypere lag begyndte vaaren 1914, gik 
isoplethen igjen op i 150 meter. 
I Korsfjord ligger altsaa det mindst friske vand i almindelighet 
ikke nede i dypet, men mellem ca. 50 og 200 meter. Den aarlige 
surstoftilførsel er sikkert større heroppe end nede i de dypere lag, 
hvor der bare foregaar indstrømning et par gange i aarets løp. 
Da der allikevel er mindre surstof her, maa forbruket være mere 
intenst. Dette skyldes den vertikale fordeling av plankton. 
Kap. XVII. 
Kystvandet utenfor Bergensfjordene. 
Bundforholdene i det omraade av Nordsjøen, indenfor hvilket 
de undersøkte fjorde ligger, er fremstillet i fig. 155. Kartet er 
tegnet paa grundlag av Bathymetrical and Hypsometrical Chart of 
