. De vestlandske fjordes hydrografi Wey 
lationen foregaar -— viser det sig, at vandet er langt fra at 
være mættet saavel i overflaten som i de tilgrænsende lag. 
Avkjølingen maa i almindelighet foregaa saa hurtig, at vandet ikke 
faar anledning til at opta stort mere surstof end det, det allerede 
har før avkjølingen begynder. I denne tid er surstofprocenten om- 
rent 90—95. 
Fjordenes diagrammer viser alle meget tydelig (se fig. 84, 95, 117 
og 128) hvorledes phytoplankton er istand til at forandre surstoffor- 
holdene i de øvre vandlag ned til omtrent 30—40 meter (dybden er 
noget forskjellig for de forskjellige fjorde): naar mars maaned kom- 
mer økes surstofprocenten hurtig til 100 og derover, og den holder sig 
saavel i overflaten som i de øverste 20—30 meter over eller om- 
kring 100 hele sommeren gjennem, for at stige noget utover efter- 
sommeren, da solen har opvarmet vandlagene, hvorved opløselighets- 
evnen i tilsvarende grad er blit nedsat. 100 °/o-isoplethen kan vi 
derfor til en viss grad bruke som indikator paa phytoplanktons 
optræden og virksomhet. Man ser, at dens forløp 1 tid stemmer 
ganske godt med hvad Gran og NORDGAARD siler om plankton (se 
ovenfor) og likeledes med Grans paavisning av, at den aller største 
planktonmængde findes i de øverste vandlag i slike farvand, hvor der 
er tilførsel av ferskvand. 
Netop i de vandlag hvor der findes mest phytoplankton 
er tethetsgradienten størst. Her er nemlig den vertikale veksling 
i saltgehalt og temperatur meget stor som følge av opblanding 
med ferskvand. . Livsbetingelserne er meget gode bl. a. fordi 
ferskvandet fører med sig næring fra land, og i denne næring 
findes antagelig de stoffe som ellers forekommer i meget smaa mæng- 
der i sjøvandet og som derfor er av særlig vigtighet for phyto- 
plankton. 
Det er derfor i disse lag, hvor 9 varierer mest at surstof- 
procenten blir størst. Her findes som regel det ,overmættede* 
sjøvand. 
Mægtigheten av det schikt, hvori phytoplankton hovedsagelig 
opholder sig varierer noget med aarstiden for kystvandets vedkom- 
mende: ,im Anfang des Sommers sind die von den Algen belebten 
Schickten sehr diinn, nur etwa 20 Meter tief; je mehr aber die 
Erwårmung sich gegen die Tiefe verpflanzt, desto gleichmåssiger 
wird das Plankton verteilt, und im Herbst kann man noch in 60 — 
80 m. Tiefe eine nicht zu kleine Menge pelagischer Algen finden. 
Die Thiere, die sich wåhrend des Sommers von den Algen ernåhren. 
