16 Carl Fred. Kolderup. 
kvarts. 40—50 m. over havet er der en tydelig spalte. Det 
ser ut, som hele toppen av Børøkletten kunde være skjøvet 
bortover det underliggende konglomerat (se fig. 13). Der er 
her forøvrig merker efter et gammelt havnivaa; saaledes har 
havet bl. a. vasket ut et par dype huler i fjeldsiden. Paa 
nordsiden av fjeldet er der ogsaa tydelige merker efter havets 
angrep. 
Følger man nordgrænsen av konglomeratfeltet tvers over 
Værø fra bugten syd for Hittun og vestover langs sydsiden 
av Duevand, vil man se hvorledes konglomeratfeltet hæver sig 
sterkt op over den nordenforliggende grønsten, som danner et 
lavere forland, en gammel strandflate. Konglomeratmasserne 
stiger dog ikke saa steilt og samlet tilveirs som f. eks. i Kvams- 
hesten. De er for det første delt op ved det fra de ytterste 
holmer og skjær i Bulandet til østkanten av Værø herskende 
nord- sydgaaende spaltesystem; dernæst er de avrundet og 
slitt av det hav, som engang har vasket om dem. Flere av 
toppene har dog ganske imponerende steilsider, som f. eks. 
kletten nordvest for Høgeklet. 
For at gi en oversigt over forholdene i Sørværet samt de 
østenforliggende øgrupper, vil jeg meddele de observationer 
jeg hadde anledning til at gjøre under en ekskursion til disse 
ger. Ekskursionen foretokes med motorbaat fra Nike til Sør- 
været, Gjeitungene, Gjeita, Bratholmen, Myrberskjærene og 
Svartskjærene. Ved passagen [gjennem 'sundet mellem Melvær 
og Bjørnøerne iagttokes paa begge sider konglomerat. I Ols- 
sundskjær saaes striper av sandsten i konglomeratet med s.ø. 
fald. Paa Søndre Bjørnø (Lille Bjørnø) faldt konglomeratet 
60° s.s.ø. Paa Værøs sydende konglomerat langs sundet øst- 
over til Stabbevaag. En enkelt tynd stripe av sandsten saaes. 
I nesset n.f. Kjærringholmen stod lag av grøn og rød sandsten 
og rødt konglomerat i det vanlige grønne konglomerat med 
fald 60" s.s.ø. Nordover mot Stabbevaagen saaes sjelden lag 
av rød og grøn sandsten. Det nordligste røde sandstenslag 
stod i det fremspringende nes paa vestsiden av Stabbevaag, 
og strøk østover. Længer nord saaes kun det vanlige grønne 
storstenede konglomerat. I Kjærringholmen saaes samme lag- 
ning som i det nordenfor liggende nes; likesaa i nes og øer 
østenfor. 
Derifra satte vi over til Lille- og Store Gjeitungen og 
Gjeita. Her stod kun ensartet konglomerat av den vanlige 
