I. 
»Nordmandsdalen* — der er mange, som kjender navnet. 
De vet, at den er en del av haveanlægget ved Fredensborg 
slot i Nordsjælland, og at den har faat sit navn efter en række 
statuer av norske bønder, som er opstillet der. Enkelte vet 
ogsaa, at disse statuer er utført av hofbilledhugger Johann 
Gottfried Grund i 1760-aarene. 
Men utover dette vet man intet. Ti ingen har endnu be- 
skjæitiget sig med disse figurer; ingen har tænkt at undersøke, 
om de har nogen betydning. I virkeligheten har Nordmands- 
dalen været helt overset; saavidt jeg vet, er den kun to steder 
nævnt i norsk kultur- og kunsthistorisk literatur.”) Nu, at 
kunsthistorien ikke regner den med, kan jo forresten være 
rimelig nok; 61 statuer av en tyskfødt billedhugger, ansat ved 
det danske hoi, hører jo ikke hjemme i norsk kunsthistorie, 
selvom de forest ller norske bønder. Underligere er det der- 
imot, at de endnu ikke er draget ind i kulturhistorien; man 
skulde dog tro, at disse 61 figurer hadde noget at fortælle om 
norske folkedragter omkring midten av det 18de aarhundrede. 
Men det er kanske allikevel ikke saa underlig. Vor kultur- 
historiske forskning er en ung videnskap; den har endnu ikke 
naadd at omspænde mere end en brøkdel av sit store felt. Og 
at specielt studiet av vore folkedragter endnu ligger langt til- 
bake, er meget naturlig. Ti om rationalismen med sin nys- 
gjerrighet overfor alt underlig og romantikken med sin dyrkelse 
av alt nationalt begge kom til at kaste sine øine paa vore folke- 
dragter, saa har vor tids videnskabelige erkjendelsestrang hat 
saa mange andre og mere nærliggende opgaver at beskjæftige 
1) Norsk Folkemuseum: Særudstilling nr. 1 Nationaldragter, katalog av 
Harry Fett, s. 11, og Einar Lexow: Joh. F. L. Dreiers Norske Folkedragter, 
su 2 if: 
