6 Einar Lexow. 
sig med. Folkedragterne har maattet vente, til hus og bohave, 
træskjærerkunst og vævkunst, hadde faat sin første behandling. 
Hvad vi vet om Nordmandsdalens figurer, er derfor, hvad 
dansk personalhistorisk og lokalhistorisk forskning har draget 
irem. Enkelte oplysninger finder vi ogsaa i det kobberstik- 
verk ,Afbildning af Nordmands-Dalen*, som hofbilledhugger 
Grund selv utgav i 1773. 
De foreliggende data vedrørende figurerne og deres op- 
havsmand er i korthet følgende: ") ~ 
Johann Gottfried Grund er fodt i Meissen 1733, kom i 1748 
til Dresden, i 1754 til Berlin, hvor han begge steder gik i billed- 
huggerlære, i Berlin som svend hos billedhuggeren Adam. I 
1757 kom han til Kjøbenhavn, hvor han arbeidet under hof- 
billedhugger Hånel. Efter dennes død i 1761 giftet han sig 
med hans enke og blev hans efterfølger som hofbilledhugger.’) 
Foruten Nordmandsdalens figurer har han utført flere andre 
arbeider for Fredensborg have, samt nogen gravmonumenter i 
Vor Frue og Petri kirker i Kjøbenhavn. Flere av hans arbeider 
er gaat tilgrunde. Han skal ogsaa ha arbeidet som stukkatør 
og billedskjærer, hadde ansættelse ved den ældre porcelæns- 
fabrik i Kjøbenhavn og har muligens ogsaa virket som kurv- 
maker. For Nordmandsdalens figurer fik han 122 riksdaler 
stykket. Han døde i 1796. 
Arbeidet med Nordmandsdalens figurer maa være paa- 
begyndt et par aar før 1766. I det aar døde nemlig Fredrik V, 
som ifølge indledningen til Grunds kobberstikverk selv hadde 
»giort Anlegget,* og som ,beskuet Arbeidet, hvorledes det dag- 
ligen fremmedes.* Han vilde ogsaa ha bragt det ,til en langt 
større Fuldkommenhed, om det havde behaget Gud at spare 
Ham for et elsket Folk.“ — I 1773 har anlægget været saa- 
godtsom færdig. Det nævnte kobberstikverk viser, at 57 figurer 
1) Se artikelen ,Grund, Joh. Gottfr.“ i Weinwichs Kunstnerlexikon 
(Kbh. 1829), Weilbachs Kunstnerlexikon (2den utg. Kbh. 1896), Brickas Dansk 
biografisk lexikon og Salmonsens Konversationslexikon. Begge de sidste 
artikler er skrevet av F. J. Meier, til hvis bok , Fredensborg Slot* (Kbh. 1880), 
pag. 141 ff. og 181 der ogsaa henvises. 
?) Ifølge Meier blev han hofbilledhugger 1761, ifølge Weilbach 1762. Det 
danske Rigsarkiv har velvillig meddelt mig, at der findes en utnævnelse, datert 
26 august 1766; denne er vel nærmest at betragte som en konfirmation av den 
tidligere utnævnelse, foretat av Kristian VII kort efter hans tronbestigelse. 
