18 Einar Lexow. 
anført en række grunde, der taler for, at saa er tilfælde, og 
denne antagelse styrkes end yderligere, efterat vi nu har faat 
paavist, at Nordmandsdalens figurer virkelig skyldes Garnaas. 
Det passer ogsaa med den omstændighet, at denne serie er 
indkommet til kunstkammeret i tiden mellem 1770 og 1775); 
det ligger da nær at anta, at Garnaas har realisert den i det 
aar han maa ha forlatt Kjøbenhavn, altsaa i 1771, da hans 
pension ophører, og han saaledes maa være ,abgeleget* med 
»einer kleinen Bedienung*. 
I alt væsentlig svarer disse oplysninger om Garnaas til 
det, vi paa forhaand hadde ventet at finde. Det eneste, som 
er helt nyt, er oplysningen om, at Garnaas har opholdt sig i 
Danmark; de to egenhændige skrivelser av ham, som jeg har 
hat anledning til at se, ansøkningen og en kvittering, er nem- 
lig datert henholdsvis Kjøbenhavn 20 august og Kjøbenhavn 
4 oktober 1766. Endvidere kaldes han et sted ,Garnaas fra 
Bergen*, hvad der viser, at han ogsaa forut for sit Kjøben- 
havnerophold har bodd i Bergen. Dette stemmer godt med 
den tidligere paapekte omstændighet, at hovedmassen av hans 
dragtfigurer er fra Bergens stift. Man skulde efter dette være 
tilbøielig til at tvile paa rigtigheten av Christies oplysning om, 
at Garnaas var født i Hallingdalen. Imidlertid viser det sig, 
at den eneste gaard i Norge, der bærer navnet Garnaas, netop 
ligger i Nes prestegjæld i Hallingdal. Og kirkeboken for Nes 
oplyser da ogsaa, at Christen og Olaug Garnaas hadde en søn 
Jørgen til daaben 1 august 1723. Han blev konfirmert 1742 
og opholdt sig 1751 i Bergen, idet en overdragelse av arvelod 
i gaarden til broren Knut er datert Bergen 9 juni 1751.7) Der- 
med er det fastslaat, at det er vor Jørgen Garnaas, som det 
er tale om. Det er da ogsaa i denne forbindelse interessant 
at lægge merke til, at der i Nordmandsdalen findes 5 figurer 
fra Nes i Hallingdal, mens ingen anden bygd har mere end 
2 eller 3 figurer, med undtagelse av Fane ved Bergen, der 
kan opvise ikke mindre end 8 figurer, med andre ord: Nord- 
mandsdalen selv fortæller om en kunstner, der har hat en 
1) Den er opført i en underavdeling av katalogen, der omfatter ting, 
der er indkommet i forvalter Morell's sidste tid, mens han laa syk (død 1771) 
og i hans efterfølger Spenglers første aar; denne del av katalogen er nemlig 
avfattet 1775. 
?) Velvillig meddelt mig av det norske Riksarkiv. 
